# Europeiska unionens C 174/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 174 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången26 juli 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 174

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången26 juli 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Revisionsrätten |
| 2006/C 174/1 | Särskild rapport nr 4/2006 om investeringsprojekt inom Phareprogrammet i Bulgarien och Rumänien samt kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Revisionsrätten

2006/C 174/1

Särskild rapport nr 4/2006 om investeringsprojekt inom Phareprogrammet i Bulgarien och Rumänien samt kommissionens svar

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Revisionsrätten

| 26.7.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 174/1

---

SÄRSKILD RAPPORT nr 4/2006

om investeringsprojekt inom Phareprogrammet i Bulgarien och Rumänien samt kommissionens svar

(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2006/C 174/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRKORTNINGAR

| I–VII | SAMMANFATTNING |
| --- | --- |

I–VII

| 1–11 | INLEDNING |
| --- | --- |

1–11

| 1–4 | Det övergripande målet för Phareprogrammet |
| --- | --- |

1–4

| 5–10 | Phare – programplanering och genomförande |
| --- | --- |

5–10

| 11 | Investeringsstödets ekonomiska betydelse i nationella program |
| --- | --- |

11

| 12–14 | GRANSKNINGENS OMFATTNING OCH GRANSKNINGSMETOD |
| --- | --- |

12–14

| 15–56 | IAKTTAGELSER |
| --- | --- |

15–56

| 15–16 | Projekten överensstämde med de övergripande målen för Phare |
| --- | --- |

15–16

| 17–18 | Det gjordes investeringar |
| --- | --- |

17–18

| 19–42 | Över hälften av projekten fungerade inte som det var tänkt då granskningen gjordes |
| --- | --- |

19–42

| 20–23 | Förstärkning av allmänna åklagarmyndigheten i Bulgarien |
| --- | --- |

20–23

| 24–25 | Förstärkning av rätts- och kriminalvårdssystemet i Rumänien |
| --- | --- |

24–25

| 26–28 | Investeringar i företagsinkubatorer för små och medelstora företag i områden med industriell tillbakagång i Bulgarien |
| --- | --- |

26–28

| 29–31 | Lokala och regionala infrastrukturprojekt i Rumänien |
| --- | --- |

29–31

| 32–36 | Efterprivatiseringsfonden i Bulgarien |
| --- | --- |

32–36

| 37–38 | Avreglering av energisektorn i Rumänien |
| --- | --- |

37–38

| 39 | Jordbruksstatistik i Bulgarien |
| --- | --- |

39

| 40–42 | Asyl i Rumänien |
| --- | --- |

40–42

| 43–56 | I flertalet granskade projekt var långsiktigheten inte garanterad |
| --- | --- |

43–56

| 44–50 | Risker för den tekniska hållbarheten |
| --- | --- |

44–50

| 51–56 | Risker för den ekonomiska hållbarheten |
| --- | --- |

51–56

| 57–61 | SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER |
| --- | --- |

57–61

Kommissionens svar

FÖRKORTNINGAREBRD Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling.Gemenskapens regelverk EU:s samlade lagstiftning såsom den kommer till uttryck i fördragen, sekundärrätten och gemenskapens riktlinjer, samt i Europeiska domstolens domar.Phare Phareprogrammet är i nuläget EU:s viktigaste instrument för ekonomiskt och tekniskt samarbete med kandidatländerna i Central- och Östeuropa. Det inrättades 1989 och var ursprungligen endast inriktat på två länder – Polen och Ungern.

SAMMANFATTNING

| I. | Genom Phareprogrammet ges ekonomiskt stöd till de länder i Central- och Östeuropa som kandiderar till medlemskap i Europeiska unionen. Kommissionen och de nationella myndigheterna delar på förvaltningen av Phareprogrammet. Kommissionen har det övergripande ansvaret för förvaltningen av programmet. De mottagande länderna har huvudansvaret för att genomföra och driva projekten (se punkterna 8–10). |
| --- | --- |

I.

Genom Phareprogrammet ges ekonomiskt stöd till de länder i Central- och Östeuropa som kandiderar till medlemskap i Europeiska unionen. Kommissionen och de nationella myndigheterna delar på förvaltningen av Phareprogrammet. Kommissionen har det övergripande ansvaret för förvaltningen av programmet. De mottagande länderna har huvudansvaret för att genomföra och driva projekten (se punkterna 8–10).

| II. | Syftet med revisionsrättens granskning var att bedöma hur Pharestödda investeringsprojekt i Bulgarien och Rumänien hade fungerat. Slutsatserna baseras på undersökningar av ett urval av projekt som finansierades genom de nationella Phareprogrammen 2000. Slutbetalningarna för dessa program gjordes 2005 (se punkterna 12–14). |
| --- | --- |

II.

Syftet med revisionsrättens granskning var att bedöma hur Pharestödda investeringsprojekt i Bulgarien och Rumänien hade fungerat. Slutsatserna baseras på undersökningar av ett urval av projekt som finansierades genom de nationella Phareprogrammen 2000. Slutbetalningarna för dessa program gjordes 2005 (se punkterna 12–14).

| III. | De granskade projekten överensstämde i allmänhet med de övergripande målen för Phareinvesteringar, nämligen att underlätta anpassningen till EU:s normer och standarder eller ge stöd inom ramen för programmen för ekonomisk och social sammanhållning (se punkterna 15–16). Revisionsrätten uppnådde också säkerhet om att projekten i allmänhet hade genomförts i enlighet med villkoren i varu- och bygg- och anläggningskontrakten (se punkterna 17–18). |
| --- | --- |

III.

De granskade projekten överensstämde i allmänhet med de övergripande målen för Phareinvesteringar, nämligen att underlätta anpassningen till EU:s normer och standarder eller ge stöd inom ramen för programmen för ekonomisk och social sammanhållning (se punkterna 15–16). Revisionsrätten uppnådde också säkerhet om att projekten i allmänhet hade genomförts i enlighet med villkoren i varu- och bygg- och anläggningskontrakten (se punkterna 17–18).

| IV. | För över hälften av de granskade investeringsprojekten användes tillgångarna inte alls, eller bara delvis, för det avsedda syftet. Aktiviteter och resultat låg betydligt efter tidsplanen; ibland med upp till två år. Dessa brister berodde på att det fortfarande saknades både administrativ kapacitet och nationella resurser. Detta visar att de nationella myndigheterna måste fortsätta att göra stora ansträngningar för att slutföra projekten och uppnå de underliggande projektmålen (se punkterna 19–42). |
| --- | --- |

IV.

För över hälften av de granskade investeringsprojekten användes tillgångarna inte alls, eller bara delvis, för det avsedda syftet. Aktiviteter och resultat låg betydligt efter tidsplanen; ibland med upp till två år. Dessa brister berodde på att det fortfarande saknades både administrativ kapacitet och nationella resurser. Detta visar att de nationella myndigheterna måste fortsätta att göra stora ansträngningar för att slutföra projekten och uppnå de underliggande projektmålen (se punkterna 19–42).

| V. | Det fanns problem med Pharestödet till de två projekt som leddes av internationella finansiella institutioner. I Bulgarien var inte efterprivatiseringsfonden effektiv och ändamålsenlig (låga kapitalinvesteringar och höga förvaltningskostnader), medan Pharebidraget i Rumänien inte tydligt bidrog med mervärde till en förbättring av regelverket för elmarknaden (se punkterna 32–36 och 37–38). |
| --- | --- |

V.

Det fanns problem med Pharestödet till de två projekt som leddes av internationella finansiella institutioner. I Bulgarien var inte efterprivatiseringsfonden effektiv och ändamålsenlig (låga kapitalinvesteringar och höga förvaltningskostnader), medan Pharebidraget i Rumänien inte tydligt bidrog med mervärde till en förbättring av regelverket för elmarknaden (se punkterna 32–36 och 37–38).

| VI. | Den tekniska hållbarheten för investeringsvaror är inte garanterad och det finns risker beträffande deras livslängd. När det gäller de företagsparker och inkubatorer som har fått stöd återstår det fortfarande att lösa många förvaltningsproblem för att den önskade ekonomiska hållbarheten skall uppnås (se punkterna 43–56). |
| --- | --- |

VI.

Den tekniska hållbarheten för investeringsvaror är inte garanterad och det finns risker beträffande deras livslängd. När det gäller de företagsparker och inkubatorer som har fått stöd återstår det fortfarande att lösa många förvaltningsproblem för att den önskade ekonomiska hållbarheten skall uppnås (se punkterna 43–56).

| VII. | Kommissionen har särskilt ansvar för att utforma policyn för Phare, programplanera Pharestöd och övervaka det. Även om dess kontroll av projekt före finansiering (förhandskontrollen) befanns vara ändamålsenlig kritiserar revisionsrätten kommissionens övergripande förvaltning av investeringsprojekt på dessa tre specifika områden:






  — | Kommissionen överskattade den administrativa kapaciteten hos de offentliga myndigheterna i Bulgarien och Rumänien och kom ofta överens med dem om överambitiösa mål och tidsfrister. |
| --- | --- | --- |

VII.

Kommissionen har särskilt ansvar för att utforma policyn för Phare, programplanera Pharestöd och övervaka det. Även om dess kontroll av projekt före finansiering (förhandskontrollen) befanns vara ändamålsenlig kritiserar revisionsrätten kommissionens övergripande förvaltning av investeringsprojekt på dessa tre specifika områden:

—

Kommissionen överskattade den administrativa kapaciteten hos de offentliga myndigheterna i Bulgarien och Rumänien och kom ofta överens med dem om överambitiösa mål och tidsfrister.

| — | Kommissionen försummade principerna om långsiktighet och medfinansiering. |
| --- | --- |

—

Kommissionen försummade principerna om långsiktighet och medfinansiering.

| — | Kommissionen lade inte tillräcklig vikt vid Pharemedlens förväntade mervärde och katalysatoreffekt i verksamhet som leddes av internationella finansiella institut. |
| --- | --- |

—

Kommissionen lade inte tillräcklig vikt vid Pharemedlens förväntade mervärde och katalysatoreffekt i verksamhet som leddes av internationella finansiella institut.

Följaktligen bör kommissionen vidta åtgärder för att förbättra sin förvaltning i dessa tre avseenden (se punkterna 57–61).

INLEDNING

Det övergripande målet för Phareprogrammet

| 1. | Sedan 1997 har det övergripande målet för Phareprogrammet varit att hjälpa länderna i Central- och Östeuropa att förbereda sig inför en anslutning till Europeiska unionen. För att stödja de reformer som krävs för EU-medlemskap lämnas genom Phareprogrammet ekonomiska bidrag som en del av unionens föranslutningsstrategi. |
| --- | --- |

1.

Sedan 1997 har det övergripande målet för Phareprogrammet varit att hjälpa länderna i Central- och Östeuropa att förbereda sig inför en anslutning till Europeiska unionen. För att stödja de reformer som krävs för EU-medlemskap lämnas genom Phareprogrammet ekonomiska bidrag som en del av unionens föranslutningsstrategi.

| 2. | I oktober 1999 antog kommissionen särskilda riktlinjer för genomförandet av Phareprogrammet under perioden 2000–2006 (1). Enligt riktlinjerna skulle Pharestödet inriktas på två prioriterade områden nämligen investeringar och institutionsuppbyggnad (2). |
| --- | --- |

2.

I oktober 1999 antog kommissionen särskilda riktlinjer för genomförandet av Phareprogrammet under perioden 2000–2006 (1). Enligt riktlinjerna skulle Pharestödet inriktas på två prioriterade områden nämligen investeringar och institutionsuppbyggnad (2).

| 3. | När tio nya länder hade anslutit sig i maj 2004 inriktades utrikespolitiken i hög grad på att genomföra färdplanerna för anslutning för Bulgarien och Rumänien. |
| --- | --- |

3.

När tio nya länder hade anslutit sig i maj 2004 inriktades utrikespolitiken i hög grad på att genomföra färdplanerna för anslutning för Bulgarien och Rumänien.

| 4. | När anslutningsförhandlingarna hade avslutats i december 2004 antog kommissionen i februari 2005 ett positivt yttrande om dessa två länders anslutning till EU. När Europaparlamentet hade lämnat sitt godkännande undertecknades anslutningsfördraget med Bulgarien och Rumänien i april 2005 i Luxemburg. Genom undertecknandet öppnas vägen för de ratificeringsförfaranden som kommer att leda till att Bulgariens och Rumäniens medlemskap formaliseras den 1 januari 2007. Rådet kan dock besluta att skjuta upp tidpunkten för anslutning med ett år till den 1 januari 2008 om någon av staterna inte uppfyller de åtaganden som gjordes i samband med förhandlingarna. |
| --- | --- |

4.

När anslutningsförhandlingarna hade avslutats i december 2004 antog kommissionen i februari 2005 ett positivt yttrande om dessa två länders anslutning till EU. När Europaparlamentet hade lämnat sitt godkännande undertecknades anslutningsfördraget med Bulgarien och Rumänien i april 2005 i Luxemburg. Genom undertecknandet öppnas vägen för de ratificeringsförfaranden som kommer att leda till att Bulgariens och Rumäniens medlemskap formaliseras den 1 januari 2007. Rådet kan dock besluta att skjuta upp tidpunkten för anslutning med ett år till den 1 januari 2008 om någon av staterna inte uppfyller de åtaganden som gjordes i samband med förhandlingarna.

Phare – programplanering och genomförande

| 5. | EU:s gällande föranslutningsstrategi för Bulgarien och Rumänien baseras på de partnerskap för anslutning som anger ramen för programplaneringen av prioriteringar och finansiella resurser. På grundval av de prioriteringar som angetts i partnerskapen för anslutning ställs ekonomiska bidrag till förfogande genom årliga finansieringsbeslut som fattas av kommissionen. |
| --- | --- |

5.

EU:s gällande föranslutningsstrategi för Bulgarien och Rumänien baseras på de partnerskap för anslutning som anger ramen för programplaneringen av prioriteringar och finansiella resurser. På grundval av de prioriteringar som angetts i partnerskapen för anslutning ställs ekonomiska bidrag till förfogande genom årliga finansieringsbeslut som fattas av kommissionen.

| 6. | Dessa finansieringsbeslut följs av finansieringsöverenskommelser som ingås av kommissionen och myndigheterna i Bulgarien och Rumänien. Finansieringsöverenskommelserna ingås för nationella program och specifika områden såsom program för gränsöverskridande samarbete, program för flera länder eller kärnsäkerhetsprogram. Genom de årliga nationella programmen finansieras prioriterade behov som hör samman med anslutningen. |
| --- | --- |

6.

Dessa finansieringsbeslut följs av finansieringsöverenskommelser som ingås av kommissionen och myndigheterna i Bulgarien och Rumänien. Finansieringsöverenskommelserna ingås för nationella program och specifika områden såsom program för gränsöverskridande samarbete, program för flera länder eller kärnsäkerhetsprogram. Genom de årliga nationella programmen finansieras prioriterade behov som hör samman med anslutningen.

| 7. | Till finansieringsöverenskommelserna hör så kallade projektunderlag med detaljuppgifter om alla projekt som skall genomföras. Projektunderlagen är centrala i planeringen och där anges målen för varje projekt inklusive resultatindikatorer och en tidtabell för genomförandet. Som regel skall projekten genomföras inom tre år från undertecknandet av finansieringsöverenskommelsen. |
| --- | --- |

7.

Till finansieringsöverenskommelserna hör så kallade projektunderlag med detaljuppgifter om alla projekt som skall genomföras. Projektunderlagen är centrala i planeringen och där anges målen för varje projekt inklusive resultatindikatorer och en tidtabell för genomförandet. Som regel skall projekten genomföras inom tre år från undertecknandet av finansieringsöverenskommelsen.

| 8. | Förvaltningen av Phareprogrammet delas mellan kommissionen och de nationella myndigheterna. Kommissionen (centrala avdelningar och delegationerna i Sofia och Bukarest) ansvarar för den övergripande förvaltningen av Phareprogrammet och särskilt för att utforma policyn för Phare, programplanera Pharestödet och övervaka det. Huvudansvaret för att genomföra och driva projekten ligger hos Bulgarien och Rumänien. |
| --- | --- |

8.

Förvaltningen av Phareprogrammet delas mellan kommissionen och de nationella myndigheterna. Kommissionen (centrala avdelningar och delegationerna i Sofia och Bukarest) ansvarar för den övergripande förvaltningen av Phareprogrammet och särskilt för att utforma policyn för Phare, programplanera Pharestödet och övervaka det. Huvudansvaret för att genomföra och driva projekten ligger hos Bulgarien och Rumänien.

| 9. | Phareprogrammet administreras för närvarande i Bulgarien och Rumänien enligt det så kallade systemet för decentraliserat genomförande (”Decentralised Implementation System, DIS”). Detta innebär att de offentliga myndigheterna i Bulgarien och Rumänien själva utför upphandlingsförfarandena för investeringarna. Innan kontrakten ingås kontrollerar dock kommissionens delegationer i varje land att förfarandena har utformats på ett korrekt sätt (förhandskontroll). |
| --- | --- |

9.

Phareprogrammet administreras för närvarande i Bulgarien och Rumänien enligt det så kallade systemet för decentraliserat genomförande (”Decentralised Implementation System, DIS”). Detta innebär att de offentliga myndigheterna i Bulgarien och Rumänien själva utför upphandlingsförfarandena för investeringarna. Innan kontrakten ingås kontrollerar dock kommissionens delegationer i varje land att förfarandena har utformats på ett korrekt sätt (förhandskontroll).

| 10. | Ansvaret för att övervaka programgenomförandet delas mellan de anslutande länderna och kommissionen i den gemensamma övervakningskommittén. Syftet med övervakningen är att styra programmet och de underliggande projekten mot de överenskomna målen. |
| --- | --- |

10.

Ansvaret för att övervaka programgenomförandet delas mellan de anslutande länderna och kommissionen i den gemensamma övervakningskommittén. Syftet med övervakningen är att styra programmet och de underliggande projekten mot de överenskomna målen.

Investeringsstödets ekonomiska betydelse i nationella program

| 11. | I de nationella Phareprogrammen för åren 2000–2004 anslogs totalt 511 miljoner euro till Bulgarien och 1 400 miljoner euro till Rumänien, varav 262 miljoner euro (51,3 %) och 806 miljoner euro (57,6 %) till Bulgarien respektive Rumänien var avsatta för investeringsstöd (se bilaga I). |
| --- | --- |

11.

I de nationella Phareprogrammen för åren 2000–2004 anslogs totalt 511 miljoner euro till Bulgarien och 1 400 miljoner euro till Rumänien, varav 262 miljoner euro (51,3 %) och 806 miljoner euro (57,6 %) till Bulgarien respektive Rumänien var avsatta för investeringsstöd (se bilaga I).

GRANSKNINGENS OMFATTNING OCH GRANSKNINGSMETOD

| 12. | Det primära målet för revisionsrättens granskning var att komma fram till vad investeringsdelarna i de Pharestödda projekten i Bulgarien och Rumänien hade lett till i form av aktiviteter och resultat. Vid granskningen ställdes följande fyra frågor:






  — | Överensstämde projekten med de övergripande Pharemålen? |
| --- | --- | --- |

12.

Det primära målet för revisionsrättens granskning var att komma fram till vad investeringsdelarna i de Pharestödda projekten i Bulgarien och Rumänien hade lett till i form av aktiviteter och resultat. Vid granskningen ställdes följande fyra frågor:

—

Överensstämde projekten med de övergripande Pharemålen?

| — | Hade projekten genomförts? |
| --- | --- |

—

Hade projekten genomförts?

| — | Fungerade projekten som det var tänkt? |
| --- | --- |

—

Fungerade projekten som det var tänkt?

| — | Var projekten långsiktiga? |
| --- | --- |

—

Var projekten långsiktiga?

I diagram 1 visas inriktningen på revisionsrättens granskning.

Image

| 13. | Vid granskningen undersöktes projekt som var helt genomförda eller nästan avslutade. Projekten hämtades från Phares nationella program 2000 som skulle ha genomförts till slutet av 2003 men där några projekt pågick fram till slutet av 2005. |
| --- | --- |

13.

Vid granskningen undersöktes projekt som var helt genomförda eller nästan avslutade. Projekten hämtades från Phares nationella program 2000 som skulle ha genomförts till slutet av 2003 men där några projekt pågick fram till slutet av 2005.

| 14. | I Phares nationella program för år 2000 anslogs 34,6 miljoner euro till investeringar i Bulgarien och 146,6 miljoner euro till investeringar i Rumänien (se bilaga II och bilaga III). Revisionsrätten granskade elva projekt (3) där det ingick 48 varu- och bygg- och anläggningskontrakt på sammanlagt 14 miljoner euro i Pharestöd till Bulgarien och 51 miljoner euro till Rumänien. Granskningsteamet undersökte projekten på plats under det första halvåret 2005 och besökte även nationella genomförandeorgan samt enheter som utförde interimsutvärderingar (4). |
| --- | --- |

14.

I Phares nationella program för år 2000 anslogs 34,6 miljoner euro till investeringar i Bulgarien och 146,6 miljoner euro till investeringar i Rumänien (se bilaga II och bilaga III). Revisionsrätten granskade elva projekt (3) där det ingick 48 varu- och bygg- och anläggningskontrakt på sammanlagt 14 miljoner euro i Pharestöd till Bulgarien och 51 miljoner euro till Rumänien. Granskningsteamet undersökte projekten på plats under det första halvåret 2005 och besökte även nationella genomförandeorgan samt enheter som utförde interimsutvärderingar (4).

IAKTTAGELSER

Projekten överensstämde med de övergripande målen för Phare

| 15. | Det övergripande målet för Phareprogrammet är att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för EU-medlemskap. Häri ingår investeringar för att stärka följande aspekter:






  a) | Den rättsliga ram som krävs för att garantera att gemenskapens regelverk (5) efterlevs. |
| --- | --- | --- |

15.

Det övergripande målet för Phareprogrammet är att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för EU-medlemskap. Häri ingår investeringar för att stärka följande aspekter:

a)

Den rättsliga ram som krävs för att garantera att gemenskapens regelverk (5) efterlevs.

| b) | Ekonomisk och social sammanhållning genom åtgärder liknande dem som stöds genom strukturfonderna i medlemsstaterna och även åtgärder för att hantera effekterna av omstrukturering inom viktiga sektorer i ekonomin. |
| --- | --- |

b)

Ekonomisk och social sammanhållning genom åtgärder liknande dem som stöds genom strukturfonderna i medlemsstaterna och även åtgärder för att hantera effekterna av omstrukturering inom viktiga sektorer i ekonomin.

| 16. | De granskade investeringarna överensstämde med dessa övergripande mål för Phare. De undersökta projekten var anslutningsinriktade, antingen genom att de var fokuserade på kapaciteten att övervaka och tillämpa gemenskapens regelverk (till exempel genomförandet av miljölagstiftning) eller genom att de ägnades åt ekonomisk och social sammanhållning (till exempel skapandet av företagsparker för små och medelstora företag). |
| --- | --- |

16.

De granskade investeringarna överensstämde med dessa övergripande mål för Phare. De undersökta projekten var anslutningsinriktade, antingen genom att de var fokuserade på kapaciteten att övervaka och tillämpa gemenskapens regelverk (till exempel genomförandet av miljölagstiftning) eller genom att de ägnades åt ekonomisk och social sammanhållning (till exempel skapandet av företagsparker för små och medelstora företag).

Det gjordes investeringar

| 17. | I allmänhet hade det fysiska genomförandet av de granskade investeringarna skett i enlighet med villkoren i varu- och bygg- och anläggningskontrakten. Detta innebär att ett första villkor för ett framgångsrikt projekt i allmänhet hade uppfyllts tack vare gemensamma ansträngningar från myndigheterna i de två anslutande länderna och från kommissionen. |
| --- | --- |

17.

I allmänhet hade det fysiska genomförandet av de granskade investeringarna skett i enlighet med villkoren i varu- och bygg- och anläggningskontrakten. Detta innebär att ett första villkor för ett framgångsrikt projekt i allmänhet hade uppfyllts tack vare gemensamma ansträngningar från myndigheterna i de två anslutande länderna och från kommissionen.

| 18. | I ruta 1 ges några exempel hämtade från samtliga granskade projekt för att illustrera vilka investeringar som har gjorts.

  Ruta 1





  — | Ett digitalt system för mobil radiokommunikation levererades till den nationella gränspolisen i Bulgarien (kontraktets värde 6,0 miljoner euro). Systemet används i gränstrakterna vid Lyubimets (mot Turkiet) vilket enligt kommissionen är ett av de känsligaste områdena i Bulgarien när det gäller gränsöverskridande brottslighet liksom en viktig transitväg och inkörsport för illegal invandring. |
| --- | --- | --- |

18.

I ruta 1 ges några exempel hämtade från samtliga granskade projekt för att illustrera vilka investeringar som har gjorts.

Ruta 1





  —

Ett digitalt system för mobil radiokommunikation levererades till den nationella gränspolisen i Bulgarien (kontraktets värde 6,0 miljoner euro). Systemet används i gränstrakterna vid Lyubimets (mot Turkiet) vilket enligt kommissionen är ett av de känsligaste områdena i Bulgarien när det gäller gränsöverskridande brottslighet liksom en viktig transitväg och inkörsport för illegal invandring.

| — | Utrustning för att förstärka Rumäniens gränspolis i fråga om rörlighet (4,4 miljoner euro) och övervakning (5,0 miljoner euro) längs den östra gränsen mot Moldavien och Ukraina. |
| --- | --- |

—

Utrustning för att förstärka Rumäniens gränspolis i fråga om rörlighet (4,4 miljoner euro) och övervakning (5,0 miljoner euro) längs den östra gränsen mot Moldavien och Ukraina.

| — | Övervakningsutrustning för industriella föroreningar och strålskydd (Bulgarien). |
| --- | --- |

—

Övervakningsutrustning för industriella föroreningar och strålskydd (Bulgarien).

| — | Infrastruktur för att bättre inhysa asylsökande/flyktingar (Rumänien). |
| --- | --- |

—

Infrastruktur för att bättre inhysa asylsökande/flyktingar (Rumänien).

| — | Datorutrustning till ministeriet för jord- och skogsbruk (Bulgarien). |
| --- | --- |

—

Datorutrustning till ministeriet för jord- och skogsbruk (Bulgarien).

| — | En databas för förvaltning av uppgifter om fångar till kriminalvårdssystemet (Rumänien). |
| --- | --- |

—

En databas för förvaltning av uppgifter om fångar till kriminalvårdssystemet (Rumänien).

Över hälften av projekten fungerade inte som det var tänkt då granskningen gjordes

| 19. | Det räcker inte att investeringarna har gjorts. För över hälften av de granskade investeringsprojekten användes tillgångarna inte alls eller bara delvis på ett korrekt sätt för det avsedda syftet. Aktiviteter och resultat låg betydligt efter tidsplanen; ibland med upp till två år. Följande exempel visar att utvecklingen för att uppnå specifika projektmål har gått långsammare än planerat (punkterna 20–42). |
| --- | --- |

19.

Det räcker inte att investeringarna har gjorts. För över hälften av de granskade investeringsprojekten användes tillgångarna inte alls eller bara delvis på ett korrekt sätt för det avsedda syftet. Aktiviteter och resultat låg betydligt efter tidsplanen; ibland med upp till två år. Följande exempel visar att utvecklingen för att uppnå specifika projektmål har gått långsammare än planerat (punkterna 20–42).

Förstärkning av allmänna åklagarmyndigheten i Bulgarien

| 20. | Det specifika målet för detta projekt var att modernisera alla enheter inom den allmänna åklagarmyndigheten på central, regional och lokal nivå. I investeringsstödet (kontraktets värde totalt 1,8 miljoner euro) ingick leveranser av datorer och nätverksutrustning samt införande av ett enhetligt system för arkivering av uppgifter. |
| --- | --- |

20.

Det specifika målet för detta projekt var att modernisera alla enheter inom den allmänna åklagarmyndigheten på central, regional och lokal nivå. I investeringsstödet (kontraktets värde totalt 1,8 miljoner euro) ingick leveranser av datorer och nätverksutrustning samt införande av ett enhetligt system för arkivering av uppgifter.

| 21. | Programvaran till arkiveringssystemet hade levererats 2003 men användes endast på en av de åtta platser revisionsrätten besökte. När granskningen gjordes i maj 2005 fanns det inget intyg om slutligt godkänd leverans av programvaran eftersom man hade påträffat alltför många fel i systemets funktioner. |
| --- | --- |

21.

Programvaran till arkiveringssystemet hade levererats 2003 men användes endast på en av de åtta platser revisionsrätten besökte. När granskningen gjordes i maj 2005 fanns det inget intyg om slutligt godkänd leverans av programvaran eftersom man hade påträffat alltför många fel i systemets funktioner.

| 22. | Vidare konstaterades motsägelser i IT-strategin och obalanser mellan programvara och datorutrustning (till exempel integrationsproblem med existerande programvara; vid en åklagarenhet användes inte 37 arbetsstationer utan de hade placerats i ett lagerutrymme; risker vid den planerade bredare användningen av arkiveringssystemet på grund av problem med Internetleverantören). |
| --- | --- |

22.

Vidare konstaterades motsägelser i IT-strategin och obalanser mellan programvara och datorutrustning (till exempel integrationsproblem med existerande programvara; vid en åklagarenhet användes inte 37 arbetsstationer utan de hade placerats i ett lagerutrymme; risker vid den planerade bredare användningen av arkiveringssystemet på grund av problem med Internetleverantören).

| 23. | Det nya enhetliga systemet för arkivering av uppgifter var därför ännu 18 månader efter slutdatumet för genomförande (slutet av 2003) i testfasen, och det kunde inte användas som ett viktigt verktyg i kampen mot organiserad brottslighet och korruption. När projektet utformades av kommissionen och de bulgariska myndigheterna hade man underskattat komplexiteten, den tekniska genomförbarheten och kompabiliteten med existerande system. |
| --- | --- |

23.

Det nya enhetliga systemet för arkivering av uppgifter var därför ännu 18 månader efter slutdatumet för genomförande (slutet av 2003) i testfasen, och det kunde inte användas som ett viktigt verktyg i kampen mot organiserad brottslighet och korruption. När projektet utformades av kommissionen och de bulgariska myndigheterna hade man underskattat komplexiteten, den tekniska genomförbarheten och kompabiliteten med existerande system.

Förstärkning av rätts- och kriminalvårdssystemet i Rumänien

| 24. | Ett liknande projekt genomfördes i Rumänien (tre kontrakt på leveranser till ett sammanlagt värde av 8,4 miljoner euro) i syfte att skapa ett system för ärende- och dokumenthantering där landets samtliga domstolar och åklagarenheter skulle kopplas samman. Programvaran för ärende- och dokumenthanteringssystemet hade redan tagits fram i ett tidigare Phareprojekt och leverades i september 2002. Målet för Phareprojektet 2000 var att det skulle bli det sista steget för att koppla samman alla domstolar och åklagarenheter i systemet. |
| --- | --- |

24.

Ett liknande projekt genomfördes i Rumänien (tre kontrakt på leveranser till ett sammanlagt värde av 8,4 miljoner euro) i syfte att skapa ett system för ärende- och dokumenthantering där landets samtliga domstolar och åklagarenheter skulle kopplas samman. Programvaran för ärende- och dokumenthanteringssystemet hade redan tagits fram i ett tidigare Phareprojekt och leverades i september 2002. Målet för Phareprojektet 2000 var att det skulle bli det sista steget för att koppla samman alla domstolar och åklagarenheter i systemet.

| 25. | I början av 2005 hade projektets övergripande mål (en fungerande landsomfattande användning av systemet) ännu inte uppnåtts trots att projektet ursprungligen planerades vara slutfört i slutet av november 2003. På alla de platser revisionsrätten besökte hade datorutrustningen installerats i enlighet med kontrakten. Den programvara som hade levererats under det tidigare Phareprogrammet användes dock endast delvis. Vidare stod stora delar av det rättsliga nätverket i Rumänien fortfarande utanför systemet eftersom de rumänska myndigheterna inte uppfyllde sina stora medfinansieringsåtaganden vilka bestod i att ställa 12 miljoner euro till förfogande för justitieministeriet och 10 miljoner euro för offentlighetsministeriet under den tid programmet pågick (6). Att dessa finansiella åtaganden inte hade uppfyllts visade att detta projekt för att reformera rättsystemet så att det motsvarar EU-normer inte prioriterades av den rumänska regeringen. |
| --- | --- |

25.

I början av 2005 hade projektets övergripande mål (en fungerande landsomfattande användning av systemet) ännu inte uppnåtts trots att projektet ursprungligen planerades vara slutfört i slutet av november 2003. På alla de platser revisionsrätten besökte hade datorutrustningen installerats i enlighet med kontrakten. Den programvara som hade levererats under det tidigare Phareprogrammet användes dock endast delvis. Vidare stod stora delar av det rättsliga nätverket i Rumänien fortfarande utanför systemet eftersom de rumänska myndigheterna inte uppfyllde sina stora medfinansieringsåtaganden vilka bestod i att ställa 12 miljoner euro till förfogande för justitieministeriet och 10 miljoner euro för offentlighetsministeriet under den tid programmet pågick (6). Att dessa finansiella åtaganden inte hade uppfyllts visade att detta projekt för att reformera rättsystemet så att det motsvarar EU-normer inte prioriterades av den rumänska regeringen.

Investeringar i företagsinkubatorer för små och medelstora företag i områden med industriell tillbakagång i Bulgarien

| 26. | Projektet för företagsinkubatorer för små och medelstora företag (tilldelad budget 2,7 miljoner för investeringar) hade som mål att stärka små och medelstora företag i nordvästra och sydcentrala Bulgarien. Företagsinkubatorer skulle inrättas genom att man renoverade gamla byggnader i områden med industriell tillbakagång i de två regionerna. Enskilda skulle uppmanas starta nya företag för att skapa nya arbetstillfällen som ersättning för dem som hade förlorats när den traditionella industrin hade tvingats omstrukturera. |
| --- | --- |

26.

Projektet för företagsinkubatorer för små och medelstora företag (tilldelad budget 2,7 miljoner för investeringar) hade som mål att stärka små och medelstora företag i nordvästra och sydcentrala Bulgarien. Företagsinkubatorer skulle inrättas genom att man renoverade gamla byggnader i områden med industriell tillbakagång i de två regionerna. Enskilda skulle uppmanas starta nya företag för att skapa nya arbetstillfällen som ersättning för dem som hade förlorats när den traditionella industrin hade tvingats omstrukturera.

| 27. | Sex byggnader valdes slutligen ut för renovering. Då granskningen ägde rum i juli 2005 hade endast en (Montana) börjat fungera som företagsinkubator. Fem år efter behovsbedömningen kunde man inte se någon regional effekt i form av att det hade skapats alternativa arbetstillfällen i områden med industriell tillbakagång. |
| --- | --- |

27.

Sex byggnader valdes slutligen ut för renovering. Då granskningen ägde rum i juli 2005 hade endast en (Montana) börjat fungera som företagsinkubator. Fem år efter behovsbedömningen kunde man inte se någon regional effekt i form av att det hade skapats alternativa arbetstillfällen i områden med industriell tillbakagång.

| 28. | Att det inte hade gjorts några framsteg berodde främst på de nationella myndigheternas låga genomförandekapacitet. Låg administrativ kapacitet var också huvudorsak till att ytterligare ett projekt gällande små och medelstora företag ställdes in (se ruta 2).

  Ruta 2Det planerade projektet i Bulgarien för kvalitetscertifiering avseende små och medelstora företag (med en budget på 4,8 miljoner euro) kom till slut inte att genomföras överhuvudtaget. Dess specifika mål var att förbättra konkurrenskraften och exportförmågan inom tillverkningssektorn. Den förhandskontroll (se punkt 9) som delegationen i Sofia utförde fungerade effektivt och innebar att man inte godkände dokumentationen för den första förslagsinfordran eftersom de berörda ministerierna saknade lämpliga strukturer och förfaranden för att genomföra bidragssystem. Det hela slutade med att delegationen inte godkände förfarandet för stödbeviljande eftersom bulgarernas bedömning av om de sökande uppfyllde administrativa krav och var stödberättigade inte var konsekvent och företagen inte behandlades lika. De bulgariska myndigheterna förebrådde å sin sida delegationen för att inte ha lämnat enhetlig information om den EU-rättsliga ram som skulle tillämpas. |
| --- | --- |

28.

Att det inte hade gjorts några framsteg berodde främst på de nationella myndigheternas låga genomförandekapacitet. Låg administrativ kapacitet var också huvudorsak till att ytterligare ett projekt gällande små och medelstora företag ställdes in (se ruta 2).

Ruta 2Det planerade projektet i Bulgarien för kvalitetscertifiering avseende små och medelstora företag (med en budget på 4,8 miljoner euro) kom till slut inte att genomföras överhuvudtaget. Dess specifika mål var att förbättra konkurrenskraften och exportförmågan inom tillverkningssektorn. Den förhandskontroll (se punkt 9) som delegationen i Sofia utförde fungerade effektivt och innebar att man inte godkände dokumentationen för den första förslagsinfordran eftersom de berörda ministerierna saknade lämpliga strukturer och förfaranden för att genomföra bidragssystem. Det hela slutade med att delegationen inte godkände förfarandet för stödbeviljande eftersom bulgarernas bedömning av om de sökande uppfyllde administrativa krav och var stödberättigade inte var konsekvent och företagen inte behandlades lika. De bulgariska myndigheterna förebrådde å sin sida delegationen för att inte ha lämnat enhetlig information om den EU-rättsliga ram som skulle tillämpas.

Lokala och regionala infrastrukturprojekt i Rumänien

| 29. | Då granskningen genomfördes i mars 2005 återstod det fortfarande stora ansträngningar för att uppnå målen för två parker för utveckling av företagsinfrastruktur i Rumänien (kontraktens värde totalt 13,7 miljoner euro). Byggandet pågick fortfarande trots att det ursprungliga slutdatumet enligt projektunderlaget var oktober 2004. Brister i utformningen bidrog till att bygg- och anläggningskontrakten förlängdes. När det gäller den framtida utvecklingen av dessa två projekt återstod det fortfarande att lösa ett antal förvaltningsproblem (se punkterna 53–56 under rubriken ”Risker för den ekonomiska hållbarheten”). |
| --- | --- |

29.

Då granskningen genomfördes i mars 2005 återstod det fortfarande stora ansträngningar för att uppnå målen för två parker för utveckling av företagsinfrastruktur i Rumänien (kontraktens värde totalt 13,7 miljoner euro). Byggandet pågick fortfarande trots att det ursprungliga slutdatumet enligt projektunderlaget var oktober 2004. Brister i utformningen bidrog till att bygg- och anläggningskontrakten förlängdes. När det gäller den framtida utvecklingen av dessa två projekt återstod det fortfarande att lösa ett antal förvaltningsproblem (se punkterna 53–56 under rubriken ”Risker för den ekonomiska hållbarheten”).

| 30. | Ett annat projekt i Rumänien handlade om att modernisera och utveckla infrastrukturen för turism i Piatra Neamt (kontraktets värde 2,3 miljoner euro). Infrastrukturen fanns på plats i enlighet med bygg- och anläggningskontrakten. Beteckningen på projektet var emellertid vilseledande eftersom det knappast fanns några turistattraktioner i det upprustade området. Stora projekt som finansierades var en bro och en tre km lång gata som båda låg utanför friluftsområdet och regelbundet användes för lokaltrafik. Själva ”turistområdet” är en nöjesanläggning som framförallt utnyttjas (under våren och sommaren) av lokalbefolkningen. På området finns också en tom, förfallen simbassäng med olympiska mått som stör landskapsbilden. Området, som kallas ”the Strand”, ser alltså bara halvfärdigt ut och kan inte, som det var tänkt, skapa nya arbetstillfällen genom att attrahera turister. |
| --- | --- |

30.

Ett annat projekt i Rumänien handlade om att modernisera och utveckla infrastrukturen för turism i Piatra Neamt (kontraktets värde 2,3 miljoner euro). Infrastrukturen fanns på plats i enlighet med bygg- och anläggningskontrakten. Beteckningen på projektet var emellertid vilseledande eftersom det knappast fanns några turistattraktioner i det upprustade området. Stora projekt som finansierades var en bro och en tre km lång gata som båda låg utanför friluftsområdet och regelbundet användes för lokaltrafik. Själva ”turistområdet” är en nöjesanläggning som framförallt utnyttjas (under våren och sommaren) av lokalbefolkningen. På området finns också en tom, förfallen simbassäng med olympiska mått som stör landskapsbilden. Området, som kallas ”the Strand”, ser alltså bara halvfärdigt ut och kan inte, som det var tänkt, skapa nya arbetstillfällen genom att attrahera turister.

| 31. | Två andra infrastrukturprojekt i Rumänien var blockerade och kunde inte uppnå sina mål:






  a) | Bron mellan Rumänien och Moldavien över floden Prut stod färdig i december 2004 (kontraktets sammanlagda värde 3,1 miljoner euro). Tyvärr kan den inte användas eftersom det ännu inte har byggts någon tillfartsväg på den moldaviska sidan. Det saknas också gränskontroller på båda sidorna. |
| --- | --- | --- |

31.

Två andra infrastrukturprojekt i Rumänien var blockerade och kunde inte uppnå sina mål:

a)

Bron mellan Rumänien och Moldavien över floden Prut stod färdig i december 2004 (kontraktets sammanlagda värde 3,1 miljoner euro). Tyvärr kan den inte användas eftersom det ännu inte har byggts någon tillfartsväg på den moldaviska sidan. Det saknas också gränskontroller på båda sidorna.

| b) | Byggandet av en hall för internationella mässor i Constanta (ett projekt på 6,4 miljoner euro) avstannade i september 2004 när de lokala myndigheterna i Constanta drog tillbaka byggnadslovet med hänvisning till tekniska avvikelser. Sedan dess har de olika deltagarna trots kontinuerliga och välmotiverade ansträngningar inte lyckats övertyga de lokala beslutsfattarna om att bevilja ett nytt byggnadslov. Trots att de verkliga kostnaderna hittills uppgår till omkring 3 miljoner euro är projektet i stor fara. |
| --- | --- |

b)

Byggandet av en hall för internationella mässor i Constanta (ett projekt på 6,4 miljoner euro) avstannade i september 2004 när de lokala myndigheterna i Constanta drog tillbaka byggnadslovet med hänvisning till tekniska avvikelser. Sedan dess har de olika deltagarna trots kontinuerliga och välmotiverade ansträngningar inte lyckats övertyga de lokala beslutsfattarna om att bevilja ett nytt byggnadslov. Trots att de verkliga kostnaderna hittills uppgår till omkring 3 miljoner euro är projektet i stor fara.

Efterprivatiseringsfonden i Bulgarien

| 32. | En särskild typ av investeringsstöd var Pharemedel till den bulgariska efterprivatiseringsfonden. Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) inrättade 1998 efterprivatiseringsfonden med en löptid på tio år. Målet var att bidra till utvecklingen av den privata sektorn i Bulgarien och att förbättra resultaten för utvalda bulgariska privata företag genom att förse dem med långsiktigt kapital och know-how. |
| --- | --- |

32.

En särskild typ av investeringsstöd var Pharemedel till den bulgariska efterprivatiseringsfonden. Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) inrättade 1998 efterprivatiseringsfonden med en löptid på tio år. Målet var att bidra till utvecklingen av den privata sektorn i Bulgarien och att förbättra resultaten för utvalda bulgariska privata företag genom att förse dem med långsiktigt kapital och know-how.

| 33. | EBRD hade det övergripande ansvaret för fonden och använde ett kapitalförvaltningsföretag som fondförvaltare. EBRD försåg fonden med 30 miljoner euro i kapitaltillgångar och fick 6,5 miljoner euro i Pharebetalningar från Bulgariens nationella Phareprogram 1997–2000. Eftersom det inte gällde en direkt investering användes Pharepengarna till fondförvaltarens utgifter, konsultrådgivning till företag och till EBRD:s egen förvaltningsavgift. |
| --- | --- |

33.

EBRD hade det övergripande ansvaret för fonden och använde ett kapitalförvaltningsföretag som fondförvaltare. EBRD försåg fonden med 30 miljoner euro i kapitaltillgångar och fick 6,5 miljoner euro i Pharebetalningar från Bulgariens nationella Phareprogram 1997–2000. Eftersom det inte gällde en direkt investering användes Pharepengarna till fondförvaltarens utgifter, konsultrådgivning till företag och till EBRD:s egen förvaltningsavgift.

| 34. | Flera faktorer tyder på att Phareutgifterna varken var effektiva eller ändamålsenliga:






  a) | I stället för att investera i 12–15 företag hade fonden förvärvat andelar i endast sex företag. |
| --- | --- | --- |

34.

Flera faktorer tyder på att Phareutgifterna varken var effektiva eller ändamålsenliga:

a)

I stället för att investera i 12–15 företag hade fonden förvärvat andelar i endast sex företag.

| b) | Ett av dessa sex företag – det företag där fonden hade gjort den utan jämförelse största investeringen (4 miljoner euro) – gick i konkurs. |
| --- | --- |

b)

Ett av dessa sex företag – det företag där fonden hade gjort den utan jämförelse största investeringen (4 miljoner euro) – gick i konkurs.

| c) | Fondförvaltarens förvaltningskostnader var oproportionerligt höga; 4,5 miljoner euro gick till fondens administrativa kostnader under perioden 1998–2002 samtidigt som de direkta kapitalinvesteringarna i de sex privatiserade företagen endast uppgick till 11,6 miljoner euro. |
| --- | --- |

c)

Fondförvaltarens förvaltningskostnader var oproportionerligt höga; 4,5 miljoner euro gick till fondens administrativa kostnader under perioden 1998–2002 samtidigt som de direkta kapitalinvesteringarna i de sex privatiserade företagen endast uppgick till 11,6 miljoner euro.

| 35. | De bulgariska myndigheterna var inte nöjda med fonden och kommissionen ingrep för att förhindra att ytterligare EU-medel betalades ut. EBRD avslutade efterprivatiseringsfonden i förtid i slutet av 2002. |
| --- | --- |

35.

De bulgariska myndigheterna var inte nöjda med fonden och kommissionen ingrep för att förhindra att ytterligare EU-medel betalades ut. EBRD avslutade efterprivatiseringsfonden i förtid i slutet av 2002.

| 36. | Huvudorsaken till att efterprivatiseringsfonden misslyckades var såvitt man kan se fondförvaltningsföretagets prestationer; företaget gjorde många felaktiga värderingar (investeringsbeslut) i den allmänt besvärliga situationen efter privatiseringen. Motivationen att arbeta på ett kostnadseffektivt sätt minskade eftersom alla driftsutgifter togs över av Phare. Eftersom fonden användes för att stödja EBRD:s normala verksamhet uppnåddes ingen katalysatoreffekt (7) genom investeringen. |
| --- | --- |

36.

Huvudorsaken till att efterprivatiseringsfonden misslyckades var såvitt man kan se fondförvaltningsföretagets prestationer; företaget gjorde många felaktiga värderingar (investeringsbeslut) i den allmänt besvärliga situationen efter privatiseringen. Motivationen att arbeta på ett kostnadseffektivt sätt minskade eftersom alla driftsutgifter togs över av Phare. Eftersom fonden användes för att stödja EBRD:s normala verksamhet uppnåddes ingen katalysatoreffekt (7) genom investeringen.

Avreglering av energisektorn i Rumänien

| 37. | I Rumänien har projektet för att modernisera el-industrin blivit betydligt försenat vilket bromsat Rumäniens förberedelser för att gå med i EU:s inre marknad för energi. Phare bidrar med 11 % av de 203 miljonerna euro i programmets investeringsdel och resten kommer från nationell medfinansiering (24 %) samt lån från EBRD (25 %) och Europeiska investeringsbanken (EIB) (40 %). Det ursprungliga slutdatumet för att ha avslutat förbättringar av överföringsnätet (inklusive alla Pharefinansierade delar) var augusti 2002. Detta datum senarelades två gånger, först till november 2004 och sedan till juni 2005. Kontrakteringen hindrades av regeringens tvekan att uppfylla ett av villkoren för projektet nämligen att privatiseringen av två el-distributörer utvecklades på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

37.

I Rumänien har projektet för att modernisera el-industrin blivit betydligt försenat vilket bromsat Rumäniens förberedelser för att gå med i EU:s inre marknad för energi. Phare bidrar med 11 % av de 203 miljonerna euro i programmets investeringsdel och resten kommer från nationell medfinansiering (24 %) samt lån från EBRD (25 %) och Europeiska investeringsbanken (EIB) (40 %). Det ursprungliga slutdatumet för att ha avslutat förbättringar av överföringsnätet (inklusive alla Pharefinansierade delar) var augusti 2002. Detta datum senarelades två gånger, först till november 2004 och sedan till juni 2005. Kontrakteringen hindrades av regeringens tvekan att uppfylla ett av villkoren för projektet nämligen att privatiseringen av två el-distributörer utvecklades på ett tillfredsställande sätt.

| 38. | Projektet bidrog till att omstrukturera sektorn i enlighet med EU:s direktiv. Eftersom projektet främst genomfördes via lån från EBRD och EIB är dock inte additionaliteten (8) genom Phareprogrammet uppenbar. Vidare gav de Pharefinansierade delarna snarare stöd till nätleverantören och marknadsaktören än direkt till myndigheten som reglerar elmarknaden. |
| --- | --- |

38.

Projektet bidrog till att omstrukturera sektorn i enlighet med EU:s direktiv. Eftersom projektet främst genomfördes via lån från EBRD och EIB är dock inte additionaliteten (8) genom Phareprogrammet uppenbar. Vidare gav de Pharefinansierade delarna snarare stöd till nätleverantören och marknadsaktören än direkt till myndigheten som reglerar elmarknaden.

Jordbruksstatistik i Bulgarien

| 39. | I Bulgarien planerades projektet för omstrukturering av systemet för jordbruksstatistik (kontraktets värde totalt 0,4 miljoner euro) vara slutfört till januari 2002. IT-utrustningen installerades i början av 2003 men har ännu inte använts för det avsedda syftet. Detta beror på att den levererade programvaran var bristfällig eftersom programvaruleverantören hade gjort ett dåligt arbete. Detta innebär att nätverkssystemet för jordbruksstatistik ännu inte hade börjat fungera i januari 2005. Kommissionen säger dock att det har skett betydande framsteg sedan dess. Jord- och skogsbruksministeriet drabbas av att nätverkssystemet inte är klart eftersom systemet skulle underlätta genomförandet av EU:s gemensamma jordbrukspolitik i framtiden. |
| --- | --- |

39.

I Bulgarien planerades projektet för omstrukturering av systemet för jordbruksstatistik (kontraktets värde totalt 0,4 miljoner euro) vara slutfört till januari 2002. IT-utrustningen installerades i början av 2003 men har ännu inte använts för det avsedda syftet. Detta beror på att den levererade programvaran var bristfällig eftersom programvaruleverantören hade gjort ett dåligt arbete. Detta innebär att nätverkssystemet för jordbruksstatistik ännu inte hade börjat fungera i januari 2005. Kommissionen säger dock att det har skett betydande framsteg sedan dess. Jord- och skogsbruksministeriet drabbas av att nätverkssystemet inte är klart eftersom systemet skulle underlätta genomförandet av EU:s gemensamma jordbrukspolitik i framtiden.

Asyl i Rumänien

| 40. | Syftet med asylprojektet i Rumänien (kontraktets värde totalt 1,6 miljoner euro) är att vidareutveckla asylsystemet mot en harmonisering med förfaranden och praxis i EU. Medlen användes till största delen för att inrätta två nya förläggningar i Galati (gränsen österut) och Timisoara (gränsen västerut). |
| --- | --- |

40.

Syftet med asylprojektet i Rumänien (kontraktets värde totalt 1,6 miljoner euro) är att vidareutveckla asylsystemet mot en harmonisering med förfaranden och praxis i EU. Medlen användes till största delen för att inrätta två nya förläggningar i Galati (gränsen österut) och Timisoara (gränsen västerut).

| 41. | Anläggningen i Galati stod till största delen oanvänd. Då granskningen gjordes bodde 19 asylsökande på förläggningen vilket motsvarar en beläggning på 7,6 % (9). De som bodde där i juni 2005 hade inte sökt asyl lokalt utan var en grupp från Bangladesh som hade transporterats till förläggningen från andra delar av Rumänien. Enligt det nationella flyktingkontoret har det aldrig gjorts några ansökningar om asyl vid gränsövergångarna längs den östra gränsen (och knappast vid någon av Rumäniens externa gränser, med undantag för flygplatsen i Bukarest). Det allmänna intrycket i Galati – inga ansökande kommer in över den östra gränsen, två av byggnadens våningar används inte, orörda hushållsvaror, oöppnade medicinförråd, bilar som knappast körts – är att det knappast var nödvändigt att bygga denna nya förläggning i Galati. |
| --- | --- |

41.

Anläggningen i Galati stod till största delen oanvänd. Då granskningen gjordes bodde 19 asylsökande på förläggningen vilket motsvarar en beläggning på 7,6 % (9). De som bodde där i juni 2005 hade inte sökt asyl lokalt utan var en grupp från Bangladesh som hade transporterats till förläggningen från andra delar av Rumänien. Enligt det nationella flyktingkontoret har det aldrig gjorts några ansökningar om asyl vid gränsövergångarna längs den östra gränsen (och knappast vid någon av Rumäniens externa gränser, med undantag för flygplatsen i Bukarest). Det allmänna intrycket i Galati – inga ansökande kommer in över den östra gränsen, två av byggnadens våningar används inte, orörda hushållsvaror, oöppnade medicinförråd, bilar som knappast körts – är att det knappast var nödvändigt att bygga denna nya förläggning i Galati.

| 42. | Det allmänna intrycket i Rumänien var att det fanns fler anläggningar för asylsökande och flyktingar än vad som behövdes. Å andra sidan är det svårt att förutsäga antalet asylsökande i framtiden på grund av osäkerheten när det gäller det framtida ekonomiska klimatet och stabiliteten i regionen. Om den låga beläggningen fortsätter under kommande år, måste man allvarligt överväga alternativa användningar av byggnaderna och utrustningen, och särskilt av utrustning med begränsad hållbarhet. |
| --- | --- |

42.

Det allmänna intrycket i Rumänien var att det fanns fler anläggningar för asylsökande och flyktingar än vad som behövdes. Å andra sidan är det svårt att förutsäga antalet asylsökande i framtiden på grund av osäkerheten när det gäller det framtida ekonomiska klimatet och stabiliteten i regionen. Om den låga beläggningen fortsätter under kommande år, måste man allvarligt överväga alternativa användningar av byggnaderna och utrustningen, och särskilt av utrustning med begränsad hållbarhet.

I flertalet granskade projekt var långsiktigheten inte garanterad

| 43. | Enligt riktlinjerna för Phare bör investeringsprojekten ha ett perspektiv som sträcker sig bortom anslutningen och ha ekonomiska förutsättningar att täcka framtida underhålls- och driftskostnader. Revisionsrätten granskade långsiktigheten utifrån två aspekter: dels den tekniska hållbarheten för investeringsvaror (se punkterna 44–50), dels den ekonomiska långsiktigheten för företagsinkubatorer och företagsparker (se punkterna 51–56). |
| --- | --- |

43.

Enligt riktlinjerna för Phare bör investeringsprojekten ha ett perspektiv som sträcker sig bortom anslutningen och ha ekonomiska förutsättningar att täcka framtida underhålls- och driftskostnader. Revisionsrätten granskade långsiktigheten utifrån två aspekter: dels den tekniska hållbarheten för investeringsvaror (se punkterna 44–50), dels den ekonomiska långsiktigheten för företagsinkubatorer och företagsparker (se punkterna 51–56).

Risker för den tekniska hållbarheten

| 44. | Dyrbara investeringar måste underhållas på rätt sätt för att leverera resultat under lång tid. Det saknades i allmänhet tydliga planer för hur framtida underhållskostnader skulle täckas efter garantiperiodens slut. Den allmänna bristen på nationell finansiering framstod tydligt i många fall. Budgeten för åklagarmyndigheten i Rumänien räckte inte till för att uppfylla grundläggande krav såsom tillräckligt kvalificerade IT-experter, scannrar eller tillräckligt kalla utrymmen för servrar. Det fanns liknande problem på det rättsliga området i Rumänien (ärende- och dokumenthanteringssystemet). |
| --- | --- |

44.

Dyrbara investeringar måste underhållas på rätt sätt för att leverera resultat under lång tid. Det saknades i allmänhet tydliga planer för hur framtida underhållskostnader skulle täckas efter garantiperiodens slut. Den allmänna bristen på nationell finansiering framstod tydligt i många fall. Budgeten för åklagarmyndigheten i Rumänien räckte inte till för att uppfylla grundläggande krav såsom tillräckligt kvalificerade IT-experter, scannrar eller tillräckligt kalla utrymmen för servrar. Det fanns liknande problem på det rättsliga området i Rumänien (ärende- och dokumenthanteringssystemet).

| 45. | Bristen på tillgängliga nationella resurser, i kombination med delvis krånglig utrustning, hade redan orsakat problem för några projekt. Följande exempel som gäller utrustning till gränspolisen visar på konsekvenserna av problem med underhållet. |
| --- | --- |

45.

Bristen på tillgängliga nationella resurser, i kombination med delvis krånglig utrustning, hade redan orsakat problem för några projekt. Följande exempel som gäller utrustning till gränspolisen visar på konsekvenserna av problem med underhållet.

| 46. | Den nationella gränspolisen i Bulgarien meddelade att det ännu inte hade avsatts nationell finansiering till underhåll av radiokommunikationssystemet efter garantiperiodens slut. Dessutom måste elektroniska delar i värmebildsövervakningssystemet förnyas efter fem till sju års användning. Värmebildskamerorna kommer 2007 att ha varit i bruk i fem år. |
| --- | --- |

46.

Den nationella gränspolisen i Bulgarien meddelade att det ännu inte hade avsatts nationell finansiering till underhåll av radiokommunikationssystemet efter garantiperiodens slut. Dessutom måste elektroniska delar i värmebildsövervakningssystemet förnyas efter fem till sju års användning. Värmebildskamerorna kommer 2007 att ha varit i bruk i fem år.

| 47. | En korrekt användning av ny och modern utrustning förlänger dess livstid. Tjänstemännen måste utbildas i att använda utrustningen för att kunna utnyttja den på bästa sätt. I det här fallet hade inte projektets utbildningsdel (0,5 miljoner euro), som också var tänkt att stärka samarbetet mellan avdelningar, genomförts. |
| --- | --- |

47.

En korrekt användning av ny och modern utrustning förlänger dess livstid. Tjänstemännen måste utbildas i att använda utrustningen för att kunna utnyttja den på bästa sätt. I det här fallet hade inte projektets utbildningsdel (0,5 miljoner euro), som också var tänkt att stärka samarbetet mellan avdelningar, genomförts.

| 48. | Den bulgariska gränspolisen förutser problem med underhållet av de fyrhjulsdrivna fordonen. Det fabrikat som köptes in genom det vinnande anbudet har inga lokala anläggningar för underhåll. Normalt använder den bulgariska gränspolisen en ryskbyggd patrullbil som kostar en tredjedel av priset för den typ av bil som levererades genom Phare och som har billigare reservdelar. Pharereglerna om europeiskt ursprung förhindrar dock inköp av fordon från länder utanför EU eller från kandidatländer. |
| --- | --- |

48.

Den bulgariska gränspolisen förutser problem med underhållet av de fyrhjulsdrivna fordonen. Det fabrikat som köptes in genom det vinnande anbudet har inga lokala anläggningar för underhåll. Normalt använder den bulgariska gränspolisen en ryskbyggd patrullbil som kostar en tredjedel av priset för den typ av bil som levererades genom Phare och som har billigare reservdelar. Pharereglerna om europeiskt ursprung förhindrar dock inköp av fordon från länder utanför EU eller från kandidatländer.

| 49. | Det är särskilt viktigt att det har avsatts medel för underhåll eftersom en del av utrustningen inte var tillförlitlig eller hade tekniska prestanda som inte motsvarade användarnas krav.






  a) | I Bulgarien var tillgången på glasögon för mörkerseende begränsad eftersom 65 av de 112 par som ursprungligen hade levererats hade skickats tillbaka till leverantören för reparation. |
| --- | --- | --- |

49.

Det är särskilt viktigt att det har avsatts medel för underhåll eftersom en del av utrustningen inte var tillförlitlig eller hade tekniska prestanda som inte motsvarade användarnas krav.

a)

I Bulgarien var tillgången på glasögon för mörkerseende begränsad eftersom 65 av de 112 par som ursprungligen hade levererats hade skickats tillbaka till leverantören för reparation.

| b) | Rumänska register visar att de åtta Pharefinansierade specialbeställda övervakningsfordonen (kostnad totalt 2,1 miljoner euro) inte hade fungerat under en tredjedel av tiden sedan de togs i bruk i november 2003. Reparationerna av övervakningsutrustningen måste göras utomlands vilket förlänger den tid då de inte är i drift. De 35 nationellt finansierade övervakningsfordonen av samma fabrikat var ur drift under ungefär lika lång tid. Att man tidigare placerat nationella fordon i samma gränsområden väcker också frågan om additionalitet i fråga om Pharefordonen. I projektunderlaget nämns inte dessa nationellt finansierade fordon när man motiverar Phareinköpen av övervakningsutrustning (10). |
| --- | --- |

b)

Rumänska register visar att de åtta Pharefinansierade specialbeställda övervakningsfordonen (kostnad totalt 2,1 miljoner euro) inte hade fungerat under en tredjedel av tiden sedan de togs i bruk i november 2003. Reparationerna av övervakningsutrustningen måste göras utomlands vilket förlänger den tid då de inte är i drift. De 35 nationellt finansierade övervakningsfordonen av samma fabrikat var ur drift under ungefär lika lång tid. Att man tidigare placerat nationella fordon i samma gränsområden väcker också frågan om additionalitet i fråga om Pharefordonen. I projektunderlaget nämns inte dessa nationellt finansierade fordon när man motiverar Phareinköpen av övervakningsutrustning (10).

| c) | Enligt den rumänska gränspolisen kunde inte två av de flodpatrullbåtar (som var och en kostade 300 000 euro) användas i Donau-deltat under vintern, det vill säga två till tre månader varje år, på grund av att floden frös till. I de tekniska specifikationerna hade det angivits att båtarna skulle kunna fungera dygnet runt, vid isbeläggning och i temperaturer mellan minus 15 och 45 grader. |
| --- | --- |

c)

Enligt den rumänska gränspolisen kunde inte två av de flodpatrullbåtar (som var och en kostade 300 000 euro) användas i Donau-deltat under vintern, det vill säga två till tre månader varje år, på grund av att floden frös till. I de tekniska specifikationerna hade det angivits att båtarna skulle kunna fungera dygnet runt, vid isbeläggning och i temperaturer mellan minus 15 och 45 grader.

| 50. | Om man inte ser till att det finns medel avsatta för att ersätta eller se över utrustning eller komponenter som har tjänat ut, till exempel motorerna i flodpatrullbåtarna i Rumänien, finns det risk för att den granskade gränsutrustningen inte längre kommer att vara fullt användbar när Bulgarien och Rumänien blir medlemmar i EU (eller i Schengenområdet) och deras gränser blir en del av EU:s yttre gräns. |
| --- | --- |

50.

Om man inte ser till att det finns medel avsatta för att ersätta eller se över utrustning eller komponenter som har tjänat ut, till exempel motorerna i flodpatrullbåtarna i Rumänien, finns det risk för att den granskade gränsutrustningen inte längre kommer att vara fullt användbar när Bulgarien och Rumänien blir medlemmar i EU (eller i Schengenområdet) och deras gränser blir en del av EU:s yttre gräns.

Risker för den ekonomiska hållbarheten

| 51. | I Bulgarien renoverades sex byggnader för att användas som företagsinkubatorer. Av dessa hade fem stycken ännu inte börjat användas för detta ändamål (se punkt 27). I Rumänien var de två granskade parkerna med företagsinfrastruktur ännu inte i bruk. Även om det är svårt att bedöma den framtida ekonomiska hållbarheten hos projekt som inte har utvecklats särskilt mycket identifierades ett antal väsentliga risker. |
| --- | --- |

51.

I Bulgarien renoverades sex byggnader för att användas som företagsinkubatorer. Av dessa hade fem stycken ännu inte börjat användas för detta ändamål (se punkt 27). I Rumänien var de två granskade parkerna med företagsinfrastruktur ännu inte i bruk. Även om det är svårt att bedöma den framtida ekonomiska hållbarheten hos projekt som inte har utvecklats särskilt mycket identifierades ett antal väsentliga risker.

| 52. | Den långsiktiga framgången och ekonomiska hållbarheten för företagsinkubatorerna i Bulgarien kommer att vara beroende av ett flertal faktorer som då granskningen gjordes ännu inte hade behandlats, såsom ledningsteamens prestationer, stöd och bidrag från lokala myndigheter för att underhålla lokaler, hyresintäkter från hyresgäster och inkomster från tjänster till små- och medelstora företag såsom rådgivning (till exempel om kredit/låneansökningar och juridisk rådgivning). En fungerande verksamhet är beroende av att ministerierna ger sitt fulla stöd till inkubatorernas ledningsteam som nu måste agera offensivt för att komma igång. |
| --- | --- |

52.

Den långsiktiga framgången och ekonomiska hållbarheten för företagsinkubatorerna i Bulgarien kommer att vara beroende av ett flertal faktorer som då granskningen gjordes ännu inte hade behandlats, såsom ledningsteamens prestationer, stöd och bidrag från lokala myndigheter för att underhålla lokaler, hyresintäkter från hyresgäster och inkomster från tjänster till små- och medelstora företag såsom rådgivning (till exempel om kredit/låneansökningar och juridisk rådgivning). En fungerande verksamhet är beroende av att ministerierna ger sitt fulla stöd till inkubatorernas ledningsteam som nu måste agera offensivt för att komma igång.

| 53. | I Rumänien är företagsparker ett relativt nytt fenomen och det saknas erfarenhet av att leda sådan verksamhet. I den nationella utvecklingsplanen för 2004–2006 uttrycktes tvekan om några av de nya parkerna och det sades att ett antal av de aktuella planerna för företagsutveckling inte var baserade på en tillräckligt strikt behovsanalys. |
| --- | --- |

53.

I Rumänien är företagsparker ett relativt nytt fenomen och det saknas erfarenhet av att leda sådan verksamhet. I den nationella utvecklingsplanen för 2004–2006 uttrycktes tvekan om några av de nya parkerna och det sades att ett antal av de aktuella planerna för företagsutveckling inte var baserade på en tillräckligt strikt behovsanalys.

| 54. | Parken i Iasi skulle med en dynamisk ledning och ytterligare investeringar kunna växa betydligt. Revisionsrätten fann dock att antalet nytillkomna arbetstillfällen sannolikt inte skulle uppgå till hälften av de 1 100 som förutsågs i den genomförbarhetsstudie som låg till grund för Phareprojektet. |
| --- | --- |

54.

Parken i Iasi skulle med en dynamisk ledning och ytterligare investeringar kunna växa betydligt. Revisionsrätten fann dock att antalet nytillkomna arbetstillfällen sannolikt inte skulle uppgå till hälften av de 1 100 som förutsågs i den genomförbarhetsstudie som låg till grund för Phareprojektet.

| 55. | Även om målet 300 nya jobb för parken i Bacau är relativt försiktigt är det inte säkert att det kan uppnås. En viktig källa till nya arbetstillfällen är nystartade företag, men i prospektet sades ingenting om hur parken avser att locka sådana till sig och utveckla dem. |
| --- | --- |

55.

Även om målet 300 nya jobb för parken i Bacau är relativt försiktigt är det inte säkert att det kan uppnås. En viktig källa till nya arbetstillfällen är nystartade företag, men i prospektet sades ingenting om hur parken avser att locka sådana till sig och utveckla dem.

| 56. | Genomförandemyndigheten i Rumänien skulle övervaka att målen för dessa infrastrukturprojekt uppnåddes. Myndigheten var dock framförallt inriktad på att byggnationen slutfördes som planerat, och den kontrollerade inte om projektens inriktning ledde till att de vidare ekonomiska målen uppfylldes, såsom att nya arbetstillfällen skapades. |
| --- | --- |

56.

Genomförandemyndigheten i Rumänien skulle övervaka att målen för dessa infrastrukturprojekt uppnåddes. Myndigheten var dock framförallt inriktad på att byggnationen slutfördes som planerat, och den kontrollerade inte om projektens inriktning ledde till att de vidare ekonomiska målen uppfylldes, såsom att nya arbetstillfällen skapades.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 57. | Att kommissionen kontrollerade projekt före finansieringen (förhandskontrollen) visade sig vara ett effektivt sätt att förebygga oriktigheter under upphandlingsprocessen. |
| --- | --- |

57.

Att kommissionen kontrollerade projekt före finansieringen (förhandskontrollen) visade sig vara ett effektivt sätt att förebygga oriktigheter under upphandlingsprocessen.

| 58. | De granskade projekten överensstämde i allmänhet med de övergripande målen för Phare, och de fanns också fysiskt på plats i enlighet med villkoren i varu- och bygg- och anläggningskontrakten. För över hälften av de granskade projekten användes dock tillgångarna antingen inte alls, eller bara delvis, för det avsedda syftet. Dessa brister berodde på svag administrativ kapacitet och för lite nationella resurser i Bulgarien och Rumänien.

  Rekommendation 1De nationella myndigheterna bör göra fortsatt stora ansträngningar för att slutföra projekten och uppnå de underliggande projektmålen.Kommissionen bör nära följa att de granskade projekten till slut kommer att fungera som det var tänkt. Kommissionen bör också bidra till att förbättra övervakningskommittéernas funktion som ett viktigt verktyg för att vidta korrigera politiska åtgärder när resultaten är undermåliga. |
| --- | --- |

58.

De granskade projekten överensstämde i allmänhet med de övergripande målen för Phare, och de fanns också fysiskt på plats i enlighet med villkoren i varu- och bygg- och anläggningskontrakten. För över hälften av de granskade projekten användes dock tillgångarna antingen inte alls, eller bara delvis, för det avsedda syftet. Dessa brister berodde på svag administrativ kapacitet och för lite nationella resurser i Bulgarien och Rumänien.

Rekommendation 1De nationella myndigheterna bör göra fortsatt stora ansträngningar för att slutföra projekten och uppnå de underliggande projektmålen.Kommissionen bör nära följa att de granskade projekten till slut kommer att fungera som det var tänkt. Kommissionen bör också bidra till att förbättra övervakningskommittéernas funktion som ett viktigt verktyg för att vidta korrigera politiska åtgärder när resultaten är undermåliga.

| 59. | Kommissionen överskattade den administrativa kapaciteten hos de offentliga myndigheterna i Bulgarien och Rumänien och kom ofta överens med dem om överambitiösa mål och tidsfrister. De överambitiösa målen återspeglas också i projektunderlagen som innehåller en blandning av ambitiösa ”breda” och ”omedelbara” mål, aktiviteter, syften, resultat och åtgärder samt en uppsättning ofta ogiltiga ”resultatindikatorer” (11) som i många fall kännetecknas av systematisk otydlighet. Det var därför knappast meningsfullt att använda projektunderlagen som förvaltningsverktyg.

  Rekommendation 2Kommissionenen bör vara mera realistisk i sin programplanering för Bulgarien och Rumänien och de nya kandidatländerna. I detta ingår att förbättra behovsbedömningen och se till att det finns komplementaritet med investeringsstöd från andra källor. Det är av central betydelse att förbättra projektunderlaget så att det bättre fyller sin funktion att styra och övervaka. Externa experter har redan föreslagit att de enheter som deltar i planeringsprocessen alltid inrättar en kvalitetskontrollfunktion när projektdokument produceras (12). |
| --- | --- |

59.

Kommissionen överskattade den administrativa kapaciteten hos de offentliga myndigheterna i Bulgarien och Rumänien och kom ofta överens med dem om överambitiösa mål och tidsfrister. De överambitiösa målen återspeglas också i projektunderlagen som innehåller en blandning av ambitiösa ”breda” och ”omedelbara” mål, aktiviteter, syften, resultat och åtgärder samt en uppsättning ofta ogiltiga ”resultatindikatorer” (11) som i många fall kännetecknas av systematisk otydlighet. Det var därför knappast meningsfullt att använda projektunderlagen som förvaltningsverktyg.

Rekommendation 2Kommissionenen bör vara mera realistisk i sin programplanering för Bulgarien och Rumänien och de nya kandidatländerna. I detta ingår att förbättra behovsbedömningen och se till att det finns komplementaritet med investeringsstöd från andra källor. Det är av central betydelse att förbättra projektunderlaget så att det bättre fyller sin funktion att styra och övervaka. Externa experter har redan föreslagit att de enheter som deltar i planeringsprocessen alltid inrättar en kvalitetskontrollfunktion när projektdokument produceras (12).

| 60. | Den tekniska hållbarheten för några av tillgångarna är tveksam på grund av brist på nationell finansiering. För de företagsparker och inkubatorer som har fått stöd återstår det att lösa många frågor som gäller den ekonomiska hållbarheten. Kommissionen övervakade inte tillräckligt att de principer om långsiktighet och medfinansiering som anges i riktlinjerna för genomförandet av Phareprogrammet följdes.

  Rekommendation 3Kommissionen bör specificera anslagen till underhåll och kraven på medfinansiering redan på programplaneringsstadiet och införa ett formaliserat förfarande för att kontrollera dessa principer. I övervakningen av långsiktighet bör också ingå övervakning av de ekonomiska målen, till exempel av antalet skapade arbetstillfällen. |
| --- | --- |

60.

Den tekniska hållbarheten för några av tillgångarna är tveksam på grund av brist på nationell finansiering. För de företagsparker och inkubatorer som har fått stöd återstår det att lösa många frågor som gäller den ekonomiska hållbarheten. Kommissionen övervakade inte tillräckligt att de principer om långsiktighet och medfinansiering som anges i riktlinjerna för genomförandet av Phareprogrammet följdes.

Rekommendation 3Kommissionen bör specificera anslagen till underhåll och kraven på medfinansiering redan på programplaneringsstadiet och införa ett formaliserat förfarande för att kontrollera dessa principer. I övervakningen av långsiktighet bör också ingå övervakning av de ekonomiska målen, till exempel av antalet skapade arbetstillfällen.

| 61. | Kommissionen beaktade inte tillräckligt aspekterna additionalitet och katalysatoreffekt för Pharemedlen i verksamhet som leddes av internationella finansiella institut. Det krävs enorma investeringar i rättslig infrastruktur för att införa och tillämpa gemenskapens regelverk. Phare kan endast täcka en del av dessa allmänna behov. I riktlinjerna för Phareprogrammet anges därför att investeringsstödet skall inriktas på åtgärder som annars inte skulle ha genomförts och som utlovar en hög katalysatoreffekt.

  Rekommendation 4Kommissionen bör bättre analysera aspekterna additionalitet och katalysatoreffekt, särskilt för projekt som leds av internationella finansiella institut eller av annan tredje part. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen beaktade inte tillräckligt aspekterna additionalitet och katalysatoreffekt för Pharemedlen i verksamhet som leddes av internationella finansiella institut. Det krävs enorma investeringar i rättslig infrastruktur för att införa och tillämpa gemenskapens regelverk. Phare kan endast täcka en del av dessa allmänna behov. I riktlinjerna för Phareprogrammet anges därför att investeringsstödet skall inriktas på åtgärder som annars inte skulle ha genomförts och som utlovar en hög katalysatoreffekt.

Rekommendation 4Kommissionen bör bättre analysera aspekterna additionalitet och katalysatoreffekt, särskilt för projekt som leds av internationella finansiella institut eller av annan tredje part.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 11 maj 2006.

För revisionsrätten

Hubert WEBER

Ordförande

---

(1)  SEK(1999) 1596 slutlig: Riktlinjer för genomförandet av Phareprogrammet i kandidatländerna under 2000–2006 i enlighet med artikel 8 i förordning (EEG) nr 3906/89, Bryssel 13.10.1999. Riktlinjerna ändrades i september 2002 och december 2003.

1

(2)  Med investeringar menas normalt byggnader och utrustning för vilka nationella myndigheter ingår varu- och bygg- och anläggningskontrakt. Institutionsuppbyggnad definieras som processen att hjälpa kandidatländerna bygga upp de strukturer, strategier, mänskliga resurser och den förvaltningsförmåga som krävs för att de skall kunna stärka sin ekonomiska, sociala och administrativa kapacitet liksom sin lagstiftningskapacitet. Det viktigaste instrumentet är partnersamverkan (se revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2003 om partnersamverkan ”twinning” som huvudinstrument till stöd för institutionsuppbyggnad i kandidatländerna).

2

(3)  Ett projekt i ett nationellt program består vanligen av flera delar som alla bidrar till samma mål.

3

(4)  Ett konsortium har kontrakterats för att inom Phare utföra årliga interimsutvärderingar av projekten.

4

(5)  EU:s samlade lagstiftning såsom den kommer till uttryck i fördragen, sekundärrätten och gemenskapens riktlinjer, samt i Europeiska domstolens domar.

5

(6)  Syftet med lånen var att förse flertalet av de rättsliga enheterna i landet med datorutrustning.

6

(7)  Enligt riktlinjerna för genomförandet av Phareprogrammet måste stöd för investeringar ”fungera som en katalysator för viktiga, anslutningsinriktade åtgärder som annars inte skulle genomföras eller skulle genomföras senare”.

7

(8)  I riktlinjerna för genomförandet av Phareprogrammet sägs att stödet för investeringar ”inte bör tränga ut finansiering från annat håll, särskilt inte finansiering från den privata sektorn eller från internationella finansiella institut”.

8

(9)  Förläggningen i Galati har kapacitet att ta hand om och inkvartera upp till 250 asylsökande.

9

(10)  Risken för potentiell överlappning mellan stora nationellt finansierade pågående investeringar och tidigare Pharestödda investeringar på gränsövervakningsområdet betonades i den heltäckande övervakningsrapporten för 2005 om Rumänien.

10

(11)  Det vill säga indikatorer som formulerats som övergripande mål (till exempel att inrätta och driva en el-grossistmarknad i enlighet med direktivet om den inre marknaden för el eller att leva upp till EU:s krav när det gäller att bekämpa organiserad brottslighet och korruption).

11

(12)  Från föranslutning till anslutning, interimsutvärdering av Pharestöd som beviljades 1999–2002 och genomfördes fram till november 2003. Konsoliderad sammanfattningsrapport, mars 2004 (offentliggjord av Europeiska kommissionen).

12

---

BILAGA I

TILLDELNING AV PHAREMEDEL TILL NATIONELLA PROGRAM

| (miljoner euro) |
| --- |
| Nationella program (1) | Bulgarien | Rumänien |
| | Investeringar | Institutionell uppbyggnad | Totalt | Investeringar | Institutionell uppbyggnad | Totalt |
| 2000 | 34,625 | 31,095 | 65,720 | 146,595 | 68,425 | 215,020 |
| 2001 | 44,588 | 38,235 | 82,823 | 120,920 | 127,970 | 248,890 |
| 2002 | 54,112 | 40,788 | 94,900 | 147,436 | 118,064 | 265,500 |
| 2003 | 47,476 | 47,424 | 94,900 | 168,365 | 97,135 | 265,500 |
| 2004 | 81,511 | 91,014 | 172,525 | 223,010 | 182,290 | 405,300 |
| Totalt | 262,312 | 248,556 | 510,868 | 806,326 | 593,884 | 1 400,210 |
| Andel i procent | 51,3 % | 48,7 % | 100 % | 57,6 % | 42,4 % | 100,0 % |

(miljoner euro)

Nationella program (1)

Bulgarien

Rumänien

Investeringar

Institutionell uppbyggnad

Totalt

Investeringar

Institutionell uppbyggnad

Totalt

2000

34,625

31,095

65,720

146,595

68,425

215,020

2001

44,588

38,235

82,823

120,920

127,970

248,890

2002

54,112

40,788

94,900

147,436

118,064

265,500

2003

47,476

47,424

94,900

168,365

97,135

265,500

2004

81,511

91,014

172,525

223,010

182,290

405,300

Totalt

262,312

248,556

510,868

806,326

593,884

1 400,210

Andel i procent

51,3 %

48,7 %

100 %

57,6 %

42,4 %

100,0 %

---

(1)  Nationella program genomförs över ett antal år.

Till exempel ingicks överenskommelsen om Bulgariens nationella program 2004 i september 2004 med en generell tidsfrist för genomförande av projekt angiven till den 30 november 2007.

---

BILAGA II

Nationella Program 2000 – Bulgarien

BUDGETEN FÖRDELAD PER PROJEKT

| (miljoner euro) |
| --- |
| Projekt-kod | Mål och projekt (kortnamn) | Pharestöd totalt | Institutionell uppbyggnad | Investeringar |
| | Ekonomiska reformer | 5,500 | 4,000 | 1,500 |
| 0002.01 | Förstärka ekonomiministeriet | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| 0002.02 | Ytterligare stöd till Bulgariens efterprivatiseringsfond | 1,500 | 0,000 | 1,500 |
| 0002.03 | Omstrukturera järnvägsorganisationen | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| | Anta gemenskapens regelverk och förstärka den rättsliga ramen | 15,400 | 11,025 | 4,375 |
| 0003.01 | Förstärka den rättsliga ramen för telekomsektorn | 2,450 | 1,750 | 0,700 |
| 0003.02 | Införa ett system för bedömning av överensstämmelse | 3,000 | 2,325 | 0,675 |
| 0003.03 | Införa ett system för offentlig upphandling | 1,300 | 1,000 | 0,300 |
| 0003.04 | Institutionell uppbyggnad av tillsynskommittén för energi | 1,100 | 1,000 | 0,100 |
| 0003.05 | Institutionell uppbyggnad av energieffektivitetsorganet | 2,200 | 1,600 | 0,600 |
| 0003.06 | Gemenskapens regelverk på miljöområdet och institutionell uppbyggnad | 5,350 | 3,350 | 2,000 |
| | Ekonomisk och social sammanhållning | 15,000 | 1,080 | 13,920 |
| 0004.01 | Kvalitetscertifiering för små och medelstora företag | 5,000 | 0,200 | 4,800 |
| 0004.02 | Företagsinkubatorer för små och medelstora företag | 3,000 | 0,320 | 2,680 |
| 0004.03 | Vidareutbildning | 5,000 | 0,240 | 4,760 |
| 0004.04 | Renovera inrättningar för vidareutbildning | 2,000 | 0,320 | 1,680 |
| | Stärka rättssäkerheten och skydda utsatta grupper | 16,500 | 4,555 | 11,945 |
| 0005.01 | Stärka allmänna åklagarmyndigheten | 3,000 | 1,200 | 1,800 |
| 0005.02 | Utrusta gränspolisen längs gränsen mot Turkiet | 9,000 | 0,500 | 8,500 |
| 0005.03 | Utforma en nationell strategi mot droger | 1,000 | 0,705 | 0,295 |
| 0005.04 | Reformera barnomsorgen | 3,500 | 2,450 | 1,050 |
| | Offentliga finanser och förvaltning av EU-medel | 13,320 | 10,435 | 2,885 |
| 0006.01 | Förstärka den interna kontrollen av offentliga finanser | 2,000 | 1,500 | 0,500 |
| 0006.02 | Förstärka institutionen för extern revision av den offentliga sektorn | 2,000 | 1,400 | 0,600 |
| 0006.03 | Reformera och moderninsera skatteförvaltningen | 2,000 | 1,800 | 0,200 |
| 0006.04 | Institutionell uppbyggnad och utveckling av nationell statistik | 2,000 | 1,315 | 0,685 |
| 0006.05 | Omstrukturera jordbruksstatistiken | 2,000 | 1,200 | 0,800 |
| 0006.06 | Kapaciteten för genomförande av Sapard | 1,000 | 0,900 | 0,100 |
| 0006.07 | Bygga upp kapaciteten vid den centrala enheten för finansiering och kontraktering | 0,320 | 0,320 | 0,000 |
| 0006.08 | Enhet för beredning av Phareprojekt | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| Totalt | 65,720 | 31,095 | 34,625 |

(miljoner euro)

Projekt-kod

Mål och projekt (kortnamn)

Pharestöd totalt

Institutionell uppbyggnad

Investeringar

Ekonomiska reformer

5,500

4,000

1,500

0002.01

Förstärka ekonomiministeriet

2,000

2,000

0,000

0002.02

Ytterligare stöd till Bulgariens efterprivatiseringsfond

1,500

0,000

1,500

0002.03

Omstrukturera järnvägsorganisationen

2,000

2,000

0,000

Anta gemenskapens regelverk och förstärka den rättsliga ramen

15,400

11,025

4,375

0003.01

Förstärka den rättsliga ramen för telekomsektorn

2,450

1,750

0,700

0003.02

Införa ett system för bedömning av överensstämmelse

3,000

2,325

0,675

0003.03

Införa ett system för offentlig upphandling

1,300

1,000

0,300

0003.04

Institutionell uppbyggnad av tillsynskommittén för energi

1,100

1,000

0,100

0003.05

Institutionell uppbyggnad av energieffektivitetsorganet

2,200

1,600

0,600

0003.06

Gemenskapens regelverk på miljöområdet och institutionell uppbyggnad

5,350

3,350

2,000

Ekonomisk och social sammanhållning

15,000

1,080

13,920

0004.01

Kvalitetscertifiering för små och medelstora företag

5,000

0,200

4,800

0004.02

Företagsinkubatorer för små och medelstora företag

3,000

0,320

2,680

0004.03

Vidareutbildning

5,000

0,240

4,760

0004.04

Renovera inrättningar för vidareutbildning

2,000

0,320

1,680

Stärka rättssäkerheten och skydda utsatta grupper

16,500

4,555

11,945

0005.01

Stärka allmänna åklagarmyndigheten

3,000

1,200

1,800

0005.02

Utrusta gränspolisen längs gränsen mot Turkiet

9,000

0,500

8,500

0005.03

Utforma en nationell strategi mot droger

1,000

0,705

0,295

0005.04

Reformera barnomsorgen

3,500

2,450

1,050

Offentliga finanser och förvaltning av EU-medel

13,320

10,435

2,885

0006.01

Förstärka den interna kontrollen av offentliga finanser

2,000

1,500

0,500

0006.02

Förstärka institutionen för extern revision av den offentliga sektorn

2,000

1,400

0,600

0006.03

Reformera och moderninsera skatteförvaltningen

2,000

1,800

0,200

0006.04

Institutionell uppbyggnad och utveckling av nationell statistik

2,000

1,315

0,685

0006.05

Omstrukturera jordbruksstatistiken

2,000

1,200

0,800

0006.06

Kapaciteten för genomförande av Sapard

1,000

0,900

0,100

0006.07

Bygga upp kapaciteten vid den centrala enheten för finansiering och kontraktering

0,320

0,320

0,000

0006.08

Enhet för beredning av Phareprojekt

2,000

2,000

0,000

Totalt

65,720

31,095

34,625

---

BILAGA III

Nationella program 2000 – Rumänien

BUDGETEN FÖRDELAD PER PROJEKT

| (miljoner euro) |
| --- |
| Projekt- kod | Mål och projekt (kortnamn) | Pharestöd totalt | Institutionell uppbyggnad | Investeringar |
| | Politiska kriterier | 13,00 | 5,75 | 7,25 |
| RO-0004.01 | Stärka rätts- och kriminalvårdssystemet | 8,00 | 0,75 | 7,25 |
| RO-0004.02 | Det civila samhället | 5,00 | 5,00 | |
| | Ekonomiska kriterier | 40,90 | 12,975 | 27,925 |
| RO-0005.01 | Avreglering av energisektorn | 28,90 | 8,50 | 20,40 |
| RO-0005.02 | System för betalningar mellan banker | 10,00 | 3,00 | 7,00 |
| RO-0005.03 | Reglering av värdepappersmarknaden | 2,00 | 1,475 | 0,525 |
| | Uppfylla åtagandena i gemenskapens regelverk | 73,12 | 36,70 | 36,42 |
| RO-0006.01 | Industripolitik | 0,60 | 0,60 | |
| RO-0006.02 | Kvaliteten på infrastruktur | 4,40 | 1,40 | 3,00 |
| RO-0006.03 | Ömsesidigt erkännande av yrkesmässiga kvalifikationer | 1,65 | 1,35 | 0,30 |
| RO-0006.04 | Förbättra systemet för uppbörd av inkomster | 2,00 | 1,50 | 0,50 |
| RO-0006.05 | Offentlig upphandling | 2,00 | 1,55 | 0,45 |
| RO-0006.06 | Förstärka internrevisionen och den finansiella kontrollen | 2,40 | 1,95 | 0,45 |
| RO-0006.07 | Förstärka revisionsorganet i Rumänien | 1,60 | 0,90 | 0,70 |
| RO-0006.08 | Jordbrukspolitik och samordning | 4,00 | 3,50 | 0,50 |
| RO-0006.09 | Kvalitetskontroll för livsmedelsindustrin | 2,55 | 1,55 | 1,00 |
| RO-0006.10 | Regelverket om växtskydd | 2,00 | 0,35 | 1,65 |
| RO-0006.11 | Förstärka kapaciteten att förvalta regelverket på veterinärområdet | 4,00 | 1,00 | 3,00 |
| RO-0006.12 | Förstärka kapaciteten att förvalta regelverket om vin | 2,00 | 1,00 | 1,00 |
| RO-0006.13 | Jordbruksstatistik och regional statistik | 6,00 | 5,20 | 0,80 |
| RO-0006.14 | Tillämpa regelverket på miljöområdet | 8,00 | 5,50 | 2,50 |
| RO-0006.15 | Tillämpa trafiksäkerhetsnormer | 3,00 | | 3,00 |
| RO-0006.16 | Förstärka gränsförvaltningen | 18,92 | 1,60 | 17,32 |
| RO-0006.17 | Kampen mot droger | 1,00 | 0,75 | 0,25 |
| RO-0006.18 | Stödja verksamhet för att stärka den europeiska integrationsprocessen | 7,00 | 7,00 | |
| | Ekonomisk och social sammanhållning | 88,00 | 13,00 | 75,00 |
| RO-0007.01 | Genomföra nationella utvecklingsprogram för institutionell uppbyggnad | 13,00 | 13,00 | |
| RO-0007.02 | Regional utveckling | 75,00 | | 75,00 |
| Totalt | 215,02 | 68,425 | 146,595 |

(miljoner euro)

Projekt- kod

Mål och projekt (kortnamn)

Pharestöd totalt

Institutionell uppbyggnad

Investeringar

Politiska kriterier

13,00

5,75

7,25

RO-0004.01

Stärka rätts- och kriminalvårdssystemet

8,00

0,75

7,25

RO-0004.02

Det civila samhället

5,00

5,00

Ekonomiska kriterier

40,90

12,975

27,925

RO-0005.01

Avreglering av energisektorn

28,90

8,50

20,40

RO-0005.02

System för betalningar mellan banker

10,00

3,00

7,00

RO-0005.03

Reglering av värdepappersmarknaden

2,00

1,475

0,525

Uppfylla åtagandena i gemenskapens regelverk

73,12

36,70

36,42

RO-0006.01

Industripolitik

0,60

0,60

RO-0006.02

Kvaliteten på infrastruktur

4,40

1,40

3,00

RO-0006.03

Ömsesidigt erkännande av yrkesmässiga kvalifikationer

1,65

1,35

0,30

RO-0006.04

Förbättra systemet för uppbörd av inkomster

2,00

1,50

0,50

RO-0006.05

Offentlig upphandling

2,00

1,55

0,45

RO-0006.06

Förstärka internrevisionen och den finansiella kontrollen

2,40

1,95

0,45

RO-0006.07

Förstärka revisionsorganet i Rumänien

1,60

0,90

0,70

RO-0006.08

Jordbrukspolitik och samordning

4,00

3,50

0,50

RO-0006.09

Kvalitetskontroll för livsmedelsindustrin

2,55

1,55

1,00

RO-0006.10

Regelverket om växtskydd

2,00

0,35

1,65

RO-0006.11

Förstärka kapaciteten att förvalta regelverket på veterinärområdet

4,00

1,00

3,00

RO-0006.12

Förstärka kapaciteten att förvalta regelverket om vin

2,00

1,00

1,00

RO-0006.13

Jordbruksstatistik och regional statistik

6,00

5,20

0,80

RO-0006.14

Tillämpa regelverket på miljöområdet

8,00

5,50

2,50

RO-0006.15

Tillämpa trafiksäkerhetsnormer

3,00

3,00

RO-0006.16

Förstärka gränsförvaltningen

18,92

1,60

17,32

RO-0006.17

Kampen mot droger

1,00

0,75

0,25

RO-0006.18

Stödja verksamhet för att stärka den europeiska integrationsprocessen

7,00

7,00

Ekonomisk och social sammanhållning

88,00

13,00

75,00

RO-0007.01

Genomföra nationella utvecklingsprogram för institutionell uppbyggnad

13,00

13,00

RO-0007.02

Regional utveckling

75,00

75,00

Totalt

215,02

68,425

146,595

---

KOMMISSIONENS SVAR

SAMMANFATTNING

| IV. | Vissa av de granskade investeringsprojekten hade antingen inte inrättats eller påbörjats vid revisorernas besök. De viktigaste orsakerna till att genomförandet och slutförandet av de olika projekten försenats eller brustit var dels att de nationella myndigheterna saknade nödvändig administrativ förmåga, dels att den nödvändiga medfinansieringen och andra nationella resurser inte gjorts tillgängliga i tid.
  Det har emellertid gjorts insatser för att utveckla den administrativa förmågan i syfte att säkra att investeringsprojekten kan genomföras och slutföras på ett effektivt sätt inom den tidsfrist som fastställts i programplaneringsdokumenten.
  Det görs även insatser för att göra alla berörda aktörer (nationella och lokala myndigheter) medvetna om att man vid programplaneringstillfället måste öronmärka och tillhandahålla ytterligare medel och mänskliga resurser för att säkerställa att investeringsprojekten, efter det att de slutförts och tagits i bruk, förvaltas på ett korrekt sätt och är hållbara. |
| --- | --- |

IV.

Vissa av de granskade investeringsprojekten hade antingen inte inrättats eller påbörjats vid revisorernas besök. De viktigaste orsakerna till att genomförandet och slutförandet av de olika projekten försenats eller brustit var dels att de nationella myndigheterna saknade nödvändig administrativ förmåga, dels att den nödvändiga medfinansieringen och andra nationella resurser inte gjorts tillgängliga i tid.

Det har emellertid gjorts insatser för att utveckla den administrativa förmågan i syfte att säkra att investeringsprojekten kan genomföras och slutföras på ett effektivt sätt inom den tidsfrist som fastställts i programplaneringsdokumenten.

Det görs även insatser för att göra alla berörda aktörer (nationella och lokala myndigheter) medvetna om att man vid programplaneringstillfället måste öronmärka och tillhandahålla ytterligare medel och mänskliga resurser för att säkerställa att investeringsprojekten, efter det att de slutförts och tagits i bruk, förvaltas på ett korrekt sätt och är hållbara.

| V. | Eftersom efterprivatiseringsfonden uppvisade stora brister när det gäller effektivitet vidtog EG-delegationerna åtgärder för att avbryta det förtida användandet av Pharemedel. Fonden gav dock ett positivt resultat i och med att fem företag överlevde den turbulenta privatiseringsfasen. När det gäller investeringar på elmarknaden bidrog Phareinvesteringarna till genomförandet av direktivet om den inre marknaden för el. |
| --- | --- |

V.

Eftersom efterprivatiseringsfonden uppvisade stora brister när det gäller effektivitet vidtog EG-delegationerna åtgärder för att avbryta det förtida användandet av Pharemedel. Fonden gav dock ett positivt resultat i och med att fem företag överlevde den turbulenta privatiseringsfasen. När det gäller investeringar på elmarknaden bidrog Phareinvesteringarna till genomförandet av direktivet om den inre marknaden för el.

| VI. | Åtgärder i form av garantier och underhåll har vidtagits i syfte att säkerställa teknisk hållbarhet och livslängd. Mera allmänt sett har stödmottagarna blivit medvetna om att de själva måste säkerställa tillgångarnas livslängd. Den senaste tidens utveckling visar att det finns möjligheter till en gynnsam utveckling för företagsparker och företagsinkubatorer trots de inledande svårigheterna. |
| --- | --- |

VI.

Åtgärder i form av garantier och underhåll har vidtagits i syfte att säkerställa teknisk hållbarhet och livslängd. Mera allmänt sett har stödmottagarna blivit medvetna om att de själva måste säkerställa tillgångarnas livslängd. Den senaste tidens utveckling visar att det finns möjligheter till en gynnsam utveckling för företagsparker och företagsinkubatorer trots de inledande svårigheterna.

| VII. | Första strecksatsen – Det faktum att Bulgarien och Rumänien har en svag administrativ förmåga på många områden har inverkat på genomförandet av Phareprogrammen och lett till att genomförandet av vissa projekt försenats. Kommissionen betonar dock att de bulgariska och rumänska myndigheterna sedan programplaneringen 2000 har förbättrat sin administrativa förmåga, om än inte i tillräcklig utsträckning, och att denna fråga getts särskild vikt i det fleråriga programmet för 2004–2006. Dessutom har en samlad översikt över den personal som genomförandeorganen avsatt till Phareprojekt begärts. Denna lades fram för den gemensamma övervakningskommittén 2005 och har beaktats i programmet för 2005. För 2006 har det begärts att en särskild förklaring om den administrativa förmågan skall bifogas varje projektbeskrivning.

  Andra strecksatsen – Regler och praxis för samfinansiering när det gäller Phare har förbättrats under de senaste åren. Man har uppmuntrat till gemensam samfinansiering i stället för parallell medfinansiering och rapporteringsskyldigheterna för samfinansiering har även skärpts väsentligt.

  Tredje strecksatsen – Man har i görligaste mån bedömt katalysatoreffekten av de Pharemedel som investerats i verksamheter som leds av internationella finansinstitut. Detta bidrar även till att undvika överlappning med pågående projekt som finansieras av andra källor än Phare. |
| --- | --- |

VII.

Första strecksatsen – Det faktum att Bulgarien och Rumänien har en svag administrativ förmåga på många områden har inverkat på genomförandet av Phareprogrammen och lett till att genomförandet av vissa projekt försenats. Kommissionen betonar dock att de bulgariska och rumänska myndigheterna sedan programplaneringen 2000 har förbättrat sin administrativa förmåga, om än inte i tillräcklig utsträckning, och att denna fråga getts särskild vikt i det fleråriga programmet för 2004–2006. Dessutom har en samlad översikt över den personal som genomförandeorganen avsatt till Phareprojekt begärts. Denna lades fram för den gemensamma övervakningskommittén 2005 och har beaktats i programmet för 2005. För 2006 har det begärts att en särskild förklaring om den administrativa förmågan skall bifogas varje projektbeskrivning.

Andra strecksatsen – Regler och praxis för samfinansiering när det gäller Phare har förbättrats under de senaste åren. Man har uppmuntrat till gemensam samfinansiering i stället för parallell medfinansiering och rapporteringsskyldigheterna för samfinansiering har även skärpts väsentligt.

Tredje strecksatsen – Man har i görligaste mån bedömt katalysatoreffekten av de Pharemedel som investerats i verksamheter som leds av internationella finansinstitut. Detta bidrar även till att undvika överlappning med pågående projekt som finansieras av andra källor än Phare.

IAKTTAGELSER

| 19. | Den situation som kunde konstateras för de utvalda projekten ger en god bild av omfattningen av de svårigheter man mött vid förvaltningen av projekten. I de flesta fall har dock situationen utvecklats positivt sedan granskningsperioden och i ett stort antal fall har betydande framsteg gjorts när det gäller att uppfylla målen. |
| --- | --- |

19.

Den situation som kunde konstateras för de utvalda projekten ger en god bild av omfattningen av de svårigheter man mött vid förvaltningen av projekten. I de flesta fall har dock situationen utvecklats positivt sedan granskningsperioden och i ett stort antal fall har betydande framsteg gjorts när det gäller att uppfylla målen.

| 21. | Till följd av de insatser som gjorts för att åtgärda felen i programvaran kunde intyget om slutligt godkänd leverans mellan den allmänna åklagarmyndigheten och entreprenören undertecknas den 23 februari 2006. Den långvariga vägran att utfärda detta intyg visar att mottagaren var medveten om sina rättigheter och utövade dessa gentemot entreprenören och på så sätt såg till att principen om en sund ekonomisk förvaltning iakttogs, och att entreprenören uppfyllde sina skyldigheter. |
| --- | --- |

21.

Till följd av de insatser som gjorts för att åtgärda felen i programvaran kunde intyget om slutligt godkänd leverans mellan den allmänna åklagarmyndigheten och entreprenören undertecknas den 23 februari 2006. Den långvariga vägran att utfärda detta intyg visar att mottagaren var medveten om sina rättigheter och utövade dessa gentemot entreprenören och på så sätt såg till att principen om en sund ekonomisk förvaltning iakttogs, och att entreprenören uppfyllde sina skyldigheter.

| 22. | Innan detta projekt utarbetades fanns det ingen IT-strategi för datoriseringen av åklagarmyndigheten. Detta projekt inleddes med en detaljerad analys av de IT-system och den utrustning som redan fanns tillgängliga för åklagarmyndigheten och med utarbetandet av en övergripande genomförbarhetsstudie.
  Efter två på varandra följande Pharefinansierade projekt rörande införandet av IT inom åklagarmyndigheten är alla enheter nu anslutna till det enhetliga systemet för arkivering av uppgifter. Användningen av detta arkiveringssystem är dock fortfarande begränsad, eftersom entreprenören inte har uppfyllt den del av uppdraget som avser leveransen av hjälpmaterial (rapporteringsverktyg).
  De lagrade arbetsstationerna har under tiden omplacerats till utbildningscentrumet i Batak och andra åklagarenheter. Alla utvalda åklagarenheter har således mottagit sin hårdvara och är nu anslutna till Internet. |
| --- | --- |

22.

Innan detta projekt utarbetades fanns det ingen IT-strategi för datoriseringen av åklagarmyndigheten. Detta projekt inleddes med en detaljerad analys av de IT-system och den utrustning som redan fanns tillgängliga för åklagarmyndigheten och med utarbetandet av en övergripande genomförbarhetsstudie.

Efter två på varandra följande Pharefinansierade projekt rörande införandet av IT inom åklagarmyndigheten är alla enheter nu anslutna till det enhetliga systemet för arkivering av uppgifter. Användningen av detta arkiveringssystem är dock fortfarande begränsad, eftersom entreprenören inte har uppfyllt den del av uppdraget som avser leveransen av hjälpmaterial (rapporteringsverktyg).

De lagrade arbetsstationerna har under tiden omplacerats till utbildningscentrumet i Batak och andra åklagarenheter. Alla utvalda åklagarenheter har således mottagit sin hårdvara och är nu anslutna till Internet.

| 23. | Både den upphandlande myndigheten och mottagaren har visat den omsorg som krävs genom att noga pröva hur väl det system som levererats av entreprenören fungerar. Mottagaren och den upphandlande myndigheten har bedrivit ett aktivt samarbete med entreprenören för att identifiera och åtgärda de brister i IT-systemet som försenat genomförandet av kontraktet. |
| --- | --- |

23.

Både den upphandlande myndigheten och mottagaren har visat den omsorg som krävs genom att noga pröva hur väl det system som levererats av entreprenören fungerar. Mottagaren och den upphandlande myndigheten har bedrivit ett aktivt samarbete med entreprenören för att identifiera och åtgärda de brister i IT-systemet som försenat genomförandet av kontraktet.

| 25. | Detta investeringsprojekt som har till syfte att skapa en fungerande landsomfattande tillämpning av systemet för ärende- och dokumenthantering hade inte slutförts till fullo vid tidpunkten för revisionsrättens besök. IT-utrustningen fanns på plats och hade installerats på alla leveransorter, även om den ännu inte fungerade överallt.
  Kommissionen har varit medveten om situationen i mer än två år och har tillsammans med de rumänska myndigheterna arbetat för att hitta en lösning på frågan om medfinansiering.
  Under den nya politiska ledningen lyckades justitieministeriet i juni 2005 få regeringens godkännande för två finansiella leasingavtal på sammanlagt 22 miljoner euro för att täcka medfinansieringsskyldigheten (det ena på 12 miljoner euro för justitieministeriet och det andra på 10 miljoner euro för finansministeriet). Samtidigt antog regeringen justitieministeriets IT-utvecklingsstrategi, i vilken det för första gången ges en korrekt beskrivning av IT-tillgången inom hela sektorn, de exakta behoven när det gäller hårdvara och programvara samt de medel som öronmärkts för att täcka dessa behov.
  Det är meningen att projektet skall vara slutfört i slutet av mars 2006, och delegationen kommer att följa utvecklingen och göra en bedömning av om de mål som angivits i projektbeskrivningen till fullo uppfyllts. |
| --- | --- |

25.

Detta investeringsprojekt som har till syfte att skapa en fungerande landsomfattande tillämpning av systemet för ärende- och dokumenthantering hade inte slutförts till fullo vid tidpunkten för revisionsrättens besök. IT-utrustningen fanns på plats och hade installerats på alla leveransorter, även om den ännu inte fungerade överallt.

Kommissionen har varit medveten om situationen i mer än två år och har tillsammans med de rumänska myndigheterna arbetat för att hitta en lösning på frågan om medfinansiering.

Under den nya politiska ledningen lyckades justitieministeriet i juni 2005 få regeringens godkännande för två finansiella leasingavtal på sammanlagt 22 miljoner euro för att täcka medfinansieringsskyldigheten (det ena på 12 miljoner euro för justitieministeriet och det andra på 10 miljoner euro för finansministeriet). Samtidigt antog regeringen justitieministeriets IT-utvecklingsstrategi, i vilken det för första gången ges en korrekt beskrivning av IT-tillgången inom hela sektorn, de exakta behoven när det gäller hårdvara och programvara samt de medel som öronmärkts för att täcka dessa behov.

Det är meningen att projektet skall vara slutfört i slutet av mars 2006, och delegationen kommer att följa utvecklingen och göra en bedömning av om de mål som angivits i projektbeskrivningen till fullo uppfyllts.

| 27. | På grund av avvikelser i anbudsförfarandena vägrade kommissionen tillstyrka kontrakten för fem av de sex företagsinkubatorerna. Detta ledde till att endast en inkubator finansierades med EU-medel och att endast byggkontrollen finansierades när det gäller de andra inkubatorerna, vilka finansierades över den nationella budgeten. Projektet har utvecklats sedan granskningen. Företagsinkubatorn Montana är i bruk, byggnader i ytterligare två städer har färdigställts och det görs fortsatta framsteg när det gäller de andra. Detta förväntas således ge vissa verkningar regionalt i form av alternativ sysselsättning i områden med industriell tillbakagång. |
| --- | --- |

27.

På grund av avvikelser i anbudsförfarandena vägrade kommissionen tillstyrka kontrakten för fem av de sex företagsinkubatorerna. Detta ledde till att endast en inkubator finansierades med EU-medel och att endast byggkontrollen finansierades när det gäller de andra inkubatorerna, vilka finansierades över den nationella budgeten. Projektet har utvecklats sedan granskningen. Företagsinkubatorn Montana är i bruk, byggnader i ytterligare två städer har färdigställts och det görs fortsatta framsteg när det gäller de andra. Detta förväntas således ge vissa verkningar regionalt i form av alternativ sysselsättning i områden med industriell tillbakagång.

| 28. | Genomförandeorganet i Bulgarien förvaltade inte projektet på rätt sätt och bröt mot upphandlingsreglerna, särskilt när det gäller de åtgärder som vidtagits för tilldelning av kontrakt (förhandlingar), vilket gjorde att kommissionen inte kunde tillstyrka projektet. Kommissionens förhandskontroll ledde således till att anbudet inte godkändes och därmed till en besparing av gemenskapens medel. |
| --- | --- |

28.

Genomförandeorganet i Bulgarien förvaltade inte projektet på rätt sätt och bröt mot upphandlingsreglerna, särskilt när det gäller de åtgärder som vidtagits för tilldelning av kontrakt (förhandlingar), vilket gjorde att kommissionen inte kunde tillstyrka projektet. Kommissionens förhandskontroll ledde således till att anbudet inte godkändes och därmed till en besparing av gemenskapens medel.

| 29. | Båda de granskade projekten var väsentligt försenade, men har slutförts sedan revisionsrättens besök.
  Iasiprojektet har varit i gång sedan i juni 2005, under det att projektet i Bacau slutfördes i november 2005.
  När det gäller Iasiprojektet berodde förseningarna huvudsakligen på en bristande insats från entreprenörens (ett rumänskt samriskföretag) sida.
  När det gäller Bacauprojektet berodde förseningarna huvudsakligen på ett dåligt tekniskt utförande när det gäller de geotekniska undersökningarna, vilket ledde till att man blev tvungen att företa en genomgripande omarbetning och flera ändringar av kontraktshandlingarna. |
| --- | --- |

29.

Båda de granskade projekten var väsentligt försenade, men har slutförts sedan revisionsrättens besök.

Iasiprojektet har varit i gång sedan i juni 2005, under det att projektet i Bacau slutfördes i november 2005.

När det gäller Iasiprojektet berodde förseningarna huvudsakligen på en bristande insats från entreprenörens (ett rumänskt samriskföretag) sida.

När det gäller Bacauprojektet berodde förseningarna huvudsakligen på ett dåligt tekniskt utförande när det gäller de geotekniska undersökningarna, vilket ledde till att man blev tvungen att företa en genomgripande omarbetning och flera ändringar av kontraktshandlingarna.

| 30. | Projektet avser modernisering av fritidsanläggningar, inte turistanläggningar, och de två förfallna simbassängerna, som inte ingår i Phareprojektet, har ännu inte renoverats trots upprepade påstötningar till berört ministerium och den lokala mottagaren. |
| --- | --- |

30.

Projektet avser modernisering av fritidsanläggningar, inte turistanläggningar, och de två förfallna simbassängerna, som inte ingår i Phareprojektet, har ännu inte renoverats trots upprepade påstötningar till berört ministerium och den lokala mottagaren.

| 31. | a) | Efter intensiva påtryckningar på hög nivå i både Moldavien och Rumänien från kommissionens sida har arbetet med tillfartsvägen kommit i gång och planeras vara slutfört i slutet av 2006. Förberedelsearbetet med att inrätta gränskontroller pågår. |
| --- | --- | --- |

31.

a)

Efter intensiva påtryckningar på hög nivå i både Moldavien och Rumänien från kommissionens sida har arbetet med tillfartsvägen kommit i gång och planeras vara slutfört i slutet av 2006. Förberedelsearbetet med att inrätta gränskontroller pågår.

| b) | Projektet har stoppats och på grundval av den undersökning som utförts av DLAF (den rumänska motsvarigheten till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning [OLAF]) anser kommissionen att utgifterna inom ramen för detta projekt inte är stödberättigade. Kommissionens bidrag kommer att anpassas i enlighet med detta och avdrag kommer att göras i de kommande betalningarna till programmet. |
| --- | --- |

b)

Projektet har stoppats och på grundval av den undersökning som utförts av DLAF (den rumänska motsvarigheten till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning [OLAF]) anser kommissionen att utgifterna inom ramen för detta projekt inte är stödberättigade. Kommissionens bidrag kommer att anpassas i enlighet med detta och avdrag kommer att göras i de kommande betalningarna till programmet.

| 34. | Det otillfredsställande resultatet jämte det faktum att det inte förekommit vare sig någon övergångseffekt eller någon katalysatoreffekt ledde till att kommissionen tog initiativ till att föreslå ett avslutande av fonden före projektets slut (2008) i syfte att förhindra ytterligare ineffektiv användning av gemenskapens medel.






  a) | Fondförvaltaren (och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling [EBRD]) hade helt klart underskattat de svårigheter som följde av det företagsklimat som rådde i Bulgarien vid den aktuella tidpunkten. Stödberättigade investeringsmöjligheter var, såsom fondförvaltaren uppgav strax efter det att projektet inleddes, svåra att hitta. Flertalet företag med potential hade redan förvärvats av utländska investerare eller så var lokala aktieägare inte villiga att sälja eller dela kontrollen. |
| --- | --- | --- |

34.

Det otillfredsställande resultatet jämte det faktum att det inte förekommit vare sig någon övergångseffekt eller någon katalysatoreffekt ledde till att kommissionen tog initiativ till att föreslå ett avslutande av fonden före projektets slut (2008) i syfte att förhindra ytterligare ineffektiv användning av gemenskapens medel.

a)

Fondförvaltaren (och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling [EBRD]) hade helt klart underskattat de svårigheter som följde av det företagsklimat som rådde i Bulgarien vid den aktuella tidpunkten. Stödberättigade investeringsmöjligheter var, såsom fondförvaltaren uppgav strax efter det att projektet inleddes, svåra att hitta. Flertalet företag med potential hade redan förvärvats av utländska investerare eller så var lokala aktieägare inte villiga att sälja eller dela kontrollen.

| b) | De fem andra företag som efterprivatiseringsfonden investerat bedriver fortfarande verksamhet och vissa av dem har till och med ett varumärke som är starkt lokalt. Projektet har således hjälpt åtminstone några företag att överleva en svår period. |
| --- | --- |

b)

De fem andra företag som efterprivatiseringsfonden investerat bedriver fortfarande verksamhet och vissa av dem har till och med ett varumärke som är starkt lokalt. Projektet har således hjälpt åtminstone några företag att överleva en svår period.

| c) | Under 1997/1998 var det inte lätt för EBRD att hitta en lämplig entreprenör för att förvalta dess efterprivatiseringsfond och det förekom till och med ett andra anbudsförfarande. Under dessa svåra år fordrades det helt klart ett incitament för att förmå en professionell internationell förvaltare som beaktade åtminstone de grundläggande affärsetiska normerna att förvalta och investera i en sådan fond i Bulgarien. Projektutformarna räknade med en betydande demonstrationseffekt, dels genom att vända på före detta statligt ägda industrianläggningar som är lovande men saknar likvida medel, dels genom att skapa en kritisk massa av professionellt och öppet förvaltade företag i Bulgarien. |
| --- | --- |

c)

Under 1997/1998 var det inte lätt för EBRD att hitta en lämplig entreprenör för att förvalta dess efterprivatiseringsfond och det förekom till och med ett andra anbudsförfarande. Under dessa svåra år fordrades det helt klart ett incitament för att förmå en professionell internationell förvaltare som beaktade åtminstone de grundläggande affärsetiska normerna att förvalta och investera i en sådan fond i Bulgarien. Projektutformarna räknade med en betydande demonstrationseffekt, dels genom att vända på före detta statligt ägda industrianläggningar som är lovande men saknar likvida medel, dels genom att skapa en kritisk massa av professionellt och öppet förvaltade företag i Bulgarien.

| 35. | Revisionsrätten noterar och ser positivt på att kommissionen, som fruktade en snedvridning av konkurrensen på de lokala marknaderna och stod inför ett ökat motstånd från de bulgariska myndigheternas sida, tog initiativ till att avsluta efterinvesteringsfonden i förtid (2002 i stället för 2008) och på så sätt stoppade den ineffektiva användningen av EU:s medel. |
| --- | --- |

35.

Revisionsrätten noterar och ser positivt på att kommissionen, som fruktade en snedvridning av konkurrensen på de lokala marknaderna och stod inför ett ökat motstånd från de bulgariska myndigheternas sida, tog initiativ till att avsluta efterinvesteringsfonden i förtid (2002 i stället för 2008) och på så sätt stoppade den ineffektiva användningen av EU:s medel.

| 36. | När det gäller samfinansieringsprojekt som stödjer privatisering i övergångsekonomier genom aktiefonder är det vanligt att allmänna medel används till det tekniska biståndet (i detta fall förvaltningsavgiften till riskkapitalisten).
  Att man verkligen når framgång beror på banken och, i sista hand, på hur väl den riskkapitalist som rekryterats av banken lyckas. Denna typ av mekanism kan medföra en viss risk, vilken kommissionen avsåg att minska genom att anslå medlen till EBRD i egenskap av ett finansiellt institut som är specialiserat på detta område.
  Till följd av tillsynsorganets beslut i november 2001 kontaktade kommissionen EBRD i syfte att se till att de återstående medlen inom ramen för den finansieringsöverenskommelse som undertecknades inom ramen för Phare 2000 och 2001 inte användes.
  När det gäller den uteblivna katalysatoreffekten är det att märka att om inte kommissionen ställt medel till förfogande så hade EBRD troligen aldrig inlett ett projekt av detta slag och inget företag hade kunnat dra fördel av riskkapitalet. |
| --- | --- |

36.

När det gäller samfinansieringsprojekt som stödjer privatisering i övergångsekonomier genom aktiefonder är det vanligt att allmänna medel används till det tekniska biståndet (i detta fall förvaltningsavgiften till riskkapitalisten).

Att man verkligen når framgång beror på banken och, i sista hand, på hur väl den riskkapitalist som rekryterats av banken lyckas. Denna typ av mekanism kan medföra en viss risk, vilken kommissionen avsåg att minska genom att anslå medlen till EBRD i egenskap av ett finansiellt institut som är specialiserat på detta område.

Till följd av tillsynsorganets beslut i november 2001 kontaktade kommissionen EBRD i syfte att se till att de återstående medlen inom ramen för den finansieringsöverenskommelse som undertecknades inom ramen för Phare 2000 och 2001 inte användes.

När det gäller den uteblivna katalysatoreffekten är det att märka att om inte kommissionen ställt medel till förfogande så hade EBRD troligen aldrig inlett ett projekt av detta slag och inget företag hade kunnat dra fördel av riskkapitalet.

| 37. | De gemensamma insatser som företagits av kommissionen och de internationella finansinstituten, och de åtgärder som företagits inom ramen för Phareprojekten för 2000 (inte bara investeringskomponenten utan även den viktiga komponenten för institutionell uppbyggnad som inte nämns i rapporten), fungerade som en katalysator för att åstadkomma en stabil och varaktig utveckling av marknadsreglerna och tillämpningen av dessa och främjade på så sätt anpassning till EU:s normer och standarder. De tidsfrister som angavs i den ursprungliga projektbeskrivningen visade sig vara väl optimistiska och det var därför nödvändigt med en ändring av dessa. |
| --- | --- |

37.

De gemensamma insatser som företagits av kommissionen och de internationella finansinstituten, och de åtgärder som företagits inom ramen för Phareprojekten för 2000 (inte bara investeringskomponenten utan även den viktiga komponenten för institutionell uppbyggnad som inte nämns i rapporten), fungerade som en katalysator för att åstadkomma en stabil och varaktig utveckling av marknadsreglerna och tillämpningen av dessa och främjade på så sätt anpassning till EU:s normer och standarder. De tidsfrister som angavs i den ursprungliga projektbeskrivningen visade sig vara väl optimistiska och det var därför nödvändigt med en ändring av dessa.

| 38. | Målet att utrusta de av de viktigaste institutioner som behöver stärka sin infrastruktur eller förmåga att övervaka och kontrollera efterlevnaden av gemenskapens regelverk uppfylldes helt genom den av gemenskapen finansierade komponenten.
  Ur politisk synvinkel utgjorde Pharebidraget en katalysator och detta visar att det förekommer ett effektivt samarbete med de internationella finansinstituten såsom efterlystes tidigare i denna rapport.
  Ur rättslig och teknisk synvinkel är mottagarna av dessa investeringar av organ som genomför kraven i gemenskapens regelverk för en fungerande elmarknad i Rumänien. Den myndighet som reglerar elmarknaden utfärdar sekundärlagstiftningen. Dess tillsynsuppgift utövas dock på grundval av tillförlitligheten hos de uppgifter som lämnas av marknadsplatsoperatören och nätleverantören.
  Phareinvesteringarna har bidragit till att genomföra direktivet om den inre marknad för el i vilket det föreskrivs icke-diskriminering, säkerhet och effektiv drift till nytta för alla användare av systemet. |
| --- | --- |

38.

Målet att utrusta de av de viktigaste institutioner som behöver stärka sin infrastruktur eller förmåga att övervaka och kontrollera efterlevnaden av gemenskapens regelverk uppfylldes helt genom den av gemenskapen finansierade komponenten.

Ur politisk synvinkel utgjorde Pharebidraget en katalysator och detta visar att det förekommer ett effektivt samarbete med de internationella finansinstituten såsom efterlystes tidigare i denna rapport.

Ur rättslig och teknisk synvinkel är mottagarna av dessa investeringar av organ som genomför kraven i gemenskapens regelverk för en fungerande elmarknad i Rumänien. Den myndighet som reglerar elmarknaden utfärdar sekundärlagstiftningen. Dess tillsynsuppgift utövas dock på grundval av tillförlitligheten hos de uppgifter som lämnas av marknadsplatsoperatören och nätleverantören.

Phareinvesteringarna har bidragit till att genomföra direktivet om den inre marknad för el i vilket det föreskrivs icke-diskriminering, säkerhet och effektiv drift till nytta för alla användare av systemet.

| 39. | Efter den försening som påpekats av revisionsrätten utfärdades intyget om slutligt godkänd leverans av den centrala finans- och anbudsenheten i oktober 2005 och överlämnades därefter till entreprenören. Enligt denna enhet fungerar nu programvaran, och den IT-utrustning som installerades i början av 2003 används nu för avsett ändamål.
  Slutbetalningen i december 2003 skedde mot både mot en fullgörandegaranti och en slutbetalningsgaranti. Detta innebar att garanti ställdes för ett belopp som ansågs motsvara minst kostnaden för programvarufelet, under det att den vanliga garantin fortfarande var giltig och gällde för den tekniska reparationen. |
| --- | --- |

39.

Efter den försening som påpekats av revisionsrätten utfärdades intyget om slutligt godkänd leverans av den centrala finans- och anbudsenheten i oktober 2005 och överlämnades därefter till entreprenören. Enligt denna enhet fungerar nu programvaran, och den IT-utrustning som installerades i början av 2003 används nu för avsett ändamål.

Slutbetalningen i december 2003 skedde mot både mot en fullgörandegaranti och en slutbetalningsgaranti. Detta innebar att garanti ställdes för ett belopp som ansågs motsvara minst kostnaden för programvarufelet, under det att den vanliga garantin fortfarande var giltig och gällde för den tekniska reparationen.

| 41. | Enligt de internationella avtal som Rumänien är part i är Rumänien skyldigt att ta emot migranter, asylsökande och personer som beviljats asyl och att erbjuda dessa drägliga levnadsvillkor. Av denna anledning var Rumänien skyldigt att bygga upp tillräcklig kapacitet för att täcka behoven hos de förväntade migrationsströmmarna vid tidpunkten för utarbetandet av projektbeskrivningen. Det är visserligen svårt att förutse migrationsströmmar, både storlek och riktning, eftersom de har en tendens att variera allteftersom metoderna för och graden av kontroll på en viss plats förändras, men enligt specialisternas undersökningar kan migrationsströmmarna komma att öka. De rumänska myndigheterna ansåg dessutom att den svaga ekonomiska utvecklingen i områdena vid Rumäniens östra gräns jämte instabiliteten i dessa områden skulle fortsätta att generera ett inflöde av migranter. I syfte att hantera detta begärde, och beviljades, de Pharestöd av gemenskapen till investeringarna.
  Det faktum att centrumet nu är underutnyttjat anses både av rumänska experter och EU-experter vara en tillfällig situation som högst sannolikt kommer att förändras under perioden efter anslutningen till EU. Det vore dock en god idé att använda lokalerna till andra ändamål i avvaktan på en ytterligare tillströmning av migranter.
  Det ansågs lämpligare att föra flyktingarna från Bangladesh från andra flyktingcentrum till Galati, eftersom det är tillrådigt att gruppera asylsökanden efter deras kulturella tillhörighet, vilket dessutom underlättar berörda myndigheters arbete (domare, tolkar osv.). |
| --- | --- |

41.

Enligt de internationella avtal som Rumänien är part i är Rumänien skyldigt att ta emot migranter, asylsökande och personer som beviljats asyl och att erbjuda dessa drägliga levnadsvillkor. Av denna anledning var Rumänien skyldigt att bygga upp tillräcklig kapacitet för att täcka behoven hos de förväntade migrationsströmmarna vid tidpunkten för utarbetandet av projektbeskrivningen. Det är visserligen svårt att förutse migrationsströmmar, både storlek och riktning, eftersom de har en tendens att variera allteftersom metoderna för och graden av kontroll på en viss plats förändras, men enligt specialisternas undersökningar kan migrationsströmmarna komma att öka. De rumänska myndigheterna ansåg dessutom att den svaga ekonomiska utvecklingen i områdena vid Rumäniens östra gräns jämte instabiliteten i dessa områden skulle fortsätta att generera ett inflöde av migranter. I syfte att hantera detta begärde, och beviljades, de Pharestöd av gemenskapen till investeringarna.

Det faktum att centrumet nu är underutnyttjat anses både av rumänska experter och EU-experter vara en tillfällig situation som högst sannolikt kommer att förändras under perioden efter anslutningen till EU. Det vore dock en god idé att använda lokalerna till andra ändamål i avvaktan på en ytterligare tillströmning av migranter.

Det ansågs lämpligare att föra flyktingarna från Bangladesh från andra flyktingcentrum till Galati, eftersom det är tillrådigt att gruppera asylsökanden efter deras kulturella tillhörighet, vilket dessutom underlättar berörda myndigheters arbete (domare, tolkar osv.).

| 42. | En sådan alternativ användning av byggnaderna har redan beviljats för ett annat centrum, i Timisoara, där den rumänska staten på begäran av FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) gått med på att ta emot 450 personer i behov av asyl och som väntar på ett slutgiltigt godkännande från andra länder. En liknande lösning kan vara tänkbar för detta centrum och denna möjlighet kommer att föras fram av delegationen till de rumänska myndigheterna.
  Vid en sakkunniggranskning i mars 2006 förklarade EU-experterna att ett fortsatt inflöde av migranter var att vänta kort efter Rumäniens anslutning. |
| --- | --- |

42.

En sådan alternativ användning av byggnaderna har redan beviljats för ett annat centrum, i Timisoara, där den rumänska staten på begäran av FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) gått med på att ta emot 450 personer i behov av asyl och som väntar på ett slutgiltigt godkännande från andra länder. En liknande lösning kan vara tänkbar för detta centrum och denna möjlighet kommer att föras fram av delegationen till de rumänska myndigheterna.

Vid en sakkunniggranskning i mars 2006 förklarade EU-experterna att ett fortsatt inflöde av migranter var att vänta kort efter Rumäniens anslutning.

| 44. | Bristen på nationell finansiering till underhåll har redan avhjälpts.
  I Bulgarien har allmänna åklagarmyndigheten anslagit ytterligare resurser till underhåll av systemen och garantiperioden har förlängts.
  I Rumänien har frågan om säkerställande av de IT-experter, det underhåll och de stödfunktioner som är nödvändiga för varaktigheten hos investeringarna inom rättsväsendet tagits med i den handlingsplan för reform av rättsväsendet som godkändes av den rumänska regeringen i juni 2005.
  Kommissionen kommer att fortsätta att noga följa utveckligen av dessa aspekter. |
| --- | --- |

44.

Bristen på nationell finansiering till underhåll har redan avhjälpts.

I Bulgarien har allmänna åklagarmyndigheten anslagit ytterligare resurser till underhåll av systemen och garantiperioden har förlängts.

I Rumänien har frågan om säkerställande av de IT-experter, det underhåll och de stödfunktioner som är nödvändiga för varaktigheten hos investeringarna inom rättsväsendet tagits med i den handlingsplan för reform av rättsväsendet som godkändes av den rumänska regeringen i juni 2005.

Kommissionen kommer att fortsätta att noga följa utveckligen av dessa aspekter.

| 46. | Det ekonomiska Pharestödet upphör i och med att ett kontrakt upphör att gälla. Genomförandearrangemang och medfinansiering bör garantera mottagarens åtagande under utrustningens livslängd och ansvaret för hållbarheten på lång sikt åligger mottagaren. |
| --- | --- |

46.

Det ekonomiska Pharestödet upphör i och med att ett kontrakt upphör att gälla. Genomförandearrangemang och medfinansiering bör garantera mottagarens åtagande under utrustningens livslängd och ansvaret för hållbarheten på lång sikt åligger mottagaren.

| 47. | Anbudsförfarandet för projektets utbildningsdel misslyckades, liksom även en andra omgång. Detta visar vilka insatser som gjorts för att uppfylla projektets mål med iakttagande av förfarandena. Utbildningen i att använda utrustningen genomfördes senare av interna instruktörer från den nationella gränspolisen i Bulgarien. |
| --- | --- |

47.

Anbudsförfarandet för projektets utbildningsdel misslyckades, liksom även en andra omgång. Detta visar vilka insatser som gjorts för att uppfylla projektets mål med iakttagande av förfarandena. Utbildningen i att använda utrustningen genomfördes senare av interna instruktörer från den nationella gränspolisen i Bulgarien.

| 48. | De fordon som finansierats med gemenskapsmedel medger ett bredare och mera avancerat tekniskt manöverutrymme (mobilitet) och lagerutrymme (till montering av övervakningsutrustning). Ett lyckat anbudsförfarande förutsätter dock att marknaden reagerar på rätt sätt och att reglerna följs. Kommissionen är även skyldig att se till att den gällande lagstiftningen rörande stödberättigande för varor som inköpts inom ramen för Phareförordningen efterlevs. |
| --- | --- |

48.

De fordon som finansierats med gemenskapsmedel medger ett bredare och mera avancerat tekniskt manöverutrymme (mobilitet) och lagerutrymme (till montering av övervakningsutrustning). Ett lyckat anbudsförfarande förutsätter dock att marknaden reagerar på rätt sätt och att reglerna följs. Kommissionen är även skyldig att se till att den gällande lagstiftningen rörande stödberättigande för varor som inköpts inom ramen för Phareförordningen efterlevs.

| 49. | a) | Garantin förlängdes med ytterligare ett år och alla brister reparerades utan kostnad för mottagaren. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Garantin förlängdes med ytterligare ett år och alla brister reparerades utan kostnad för mottagaren.

| b) | Värmebildskamerorna var den enda delen av utrustningen som var ur bruk under flera månader, dvs. den tid det tog för kamerorna att sändas till Förenade kungariket, repareras, sändas tillbaka och återinstalleras.
  Det faktum att marknaden är ganska begränsad för denna typ av utrustning gjorde det berättigat att tilldela kontraktet på grundval av bästa bud, eftersom det inte fanns någon lokal underhållsförmåga för något av de bud som uppfyllde de tekniska kraven.
  Den utrustning som levererats fördelades på fältet i enlighet med en bedömning av mottagarnas behov och den riskanalys som genomfördes före kontraktet och leveransen.
  Vid expertbesöken kunde inga överlappningar konstateras när det gäller övervakning och mobilitetsutrustning. |
| --- | --- |

b)

Värmebildskamerorna var den enda delen av utrustningen som var ur bruk under flera månader, dvs. den tid det tog för kamerorna att sändas till Förenade kungariket, repareras, sändas tillbaka och återinstalleras.

Det faktum att marknaden är ganska begränsad för denna typ av utrustning gjorde det berättigat att tilldela kontraktet på grundval av bästa bud, eftersom det inte fanns någon lokal underhållsförmåga för något av de bud som uppfyllde de tekniska kraven.

Den utrustning som levererats fördelades på fältet i enlighet med en bedömning av mottagarnas behov och den riskanalys som genomfördes före kontraktet och leveransen.

Vid expertbesöken kunde inga överlappningar konstateras när det gäller övervakning och mobilitetsutrustning.

| c) | När det gäller kontrollen av om varorna motsvarade de tekniska specifikationerna gjorde först en kontroll mot dokumenten i anbudet och därefter en dubbelkontroll av gränspolisens experter på plats hos tillverkaren före leverans. Vid detta tilllfälle framkom det inget som tydde på att varorna inte skulle motsvara dessa specifikationer. Detta innebär att aktsamhetskravet kunde anses vara uppfyllt. |
| --- | --- |

c)

När det gäller kontrollen av om varorna motsvarade de tekniska specifikationerna gjorde först en kontroll mot dokumenten i anbudet och därefter en dubbelkontroll av gränspolisens experter på plats hos tillverkaren före leverans. Vid detta tilllfälle framkom det inget som tydde på att varorna inte skulle motsvara dessa specifikationer. Detta innebär att aktsamhetskravet kunde anses vara uppfyllt.

| 50. | EU har uppmanat Rumänien att fortsätta att anpassa sig till de krav som behövs för högkvalitativ kontroll av landets gränser, särskilt den norra och den östra gränsen. Det krävs tid för att nå ett sådant mål och Rumänien måste göra ihärdiga ansträngningar i denna riktning.
  Rumänien har förbundit sig att köpa ytterligare utrustning och underhålla den samt att utbilda personal för att kunna använda utrustningen ordentligt, och har hittills uppfyllt dessa åtaganden. Genomförandet övervakas emellertid i ökad utsträckning (två fackgranskningsuppdrag har anordnats bara under 2005 och ännu ett planeras för våren 2006). |
| --- | --- |

50.

EU har uppmanat Rumänien att fortsätta att anpassa sig till de krav som behövs för högkvalitativ kontroll av landets gränser, särskilt den norra och den östra gränsen. Det krävs tid för att nå ett sådant mål och Rumänien måste göra ihärdiga ansträngningar i denna riktning.

Rumänien har förbundit sig att köpa ytterligare utrustning och underhålla den samt att utbilda personal för att kunna använda utrustningen ordentligt, och har hittills uppfyllt dessa åtaganden. Genomförandet övervakas emellertid i ökad utsträckning (två fackgranskningsuppdrag har anordnats bara under 2005 och ännu ett planeras för våren 2006).

| 51. | I Bulgarien har alla sex byggnader, när de väl är färdigställda och vissa lokala medel har mobiliserats för utrustning och löner för ledningen, en god möjlighet att bli livskraftiga företagsinkubatorer. Enligt den slutrapport som lämnats in av byggmästaren har det till dags dato i ytterligare två städer färdigställts byggnader som fått officiellt tillstånd att tas i bruk, vilket innebär att det nu finns tre byggnader som är i bruk eller kan börja användas.
  I Rumänien har Iasiprojektet varit igång sedan juni 2005, medan projektet i Bacau slutfördes i november 2005. |
| --- | --- |

51.

I Bulgarien har alla sex byggnader, när de väl är färdigställda och vissa lokala medel har mobiliserats för utrustning och löner för ledningen, en god möjlighet att bli livskraftiga företagsinkubatorer. Enligt den slutrapport som lämnats in av byggmästaren har det till dags dato i ytterligare två städer färdigställts byggnader som fått officiellt tillstånd att tas i bruk, vilket innebär att det nu finns tre byggnader som är i bruk eller kan börja användas.

I Rumänien har Iasiprojektet varit igång sedan juni 2005, medan projektet i Bacau slutfördes i november 2005.

| 52. | Utöver förvaltningsmässiga brister när det gäller genomförandemyndigheten/ministeriet för regional utveckling och offentliga bygg- och anläggningsarbeten fanns det också en klar brist på åtaganden från de lokala aktörernas sida. Vissa kommuner förefaller emellertid ha blivit mer aktiva på senare tid och undersöker möjligheter att få ytterligare medel. Den nyligen beslutade sammanslagningen av Förenta nationernas utvecklingsprogram och JOBS-nätverket av befintliga inkubatorer med den bulgariska sammanslutningen av byråer för regional utveckling och företagscentrum, som är den organisation som åtagit sig att driva de fem inkubatorerna utom Montana, skulle kunna ge ny kraft och nödvändig expertkunskap för att förvalta de återstående inkubatorerna på ett effektivt och hållbart sätt. |
| --- | --- |

52.

Utöver förvaltningsmässiga brister när det gäller genomförandemyndigheten/ministeriet för regional utveckling och offentliga bygg- och anläggningsarbeten fanns det också en klar brist på åtaganden från de lokala aktörernas sida. Vissa kommuner förefaller emellertid ha blivit mer aktiva på senare tid och undersöker möjligheter att få ytterligare medel. Den nyligen beslutade sammanslagningen av Förenta nationernas utvecklingsprogram och JOBS-nätverket av befintliga inkubatorer med den bulgariska sammanslutningen av byråer för regional utveckling och företagscentrum, som är den organisation som åtagit sig att driva de fem inkubatorerna utom Montana, skulle kunna ge ny kraft och nödvändig expertkunskap för att förvalta de återstående inkubatorerna på ett effektivt och hållbart sätt.

| 53. | Företagsparker av den här typen är mycket riktigt ett nytt instrument i Rumänien för att dra till sig investerare och småföretag. Oerfarna förvaltare av företagsparker, liksom förvaltare av företagsinkubatorer och företagscentrum, har därför mycket att lära.
  Delegationen har uppmuntrat dessa förvaltare att utbyta erfarenheter med och besöka förvaltare i olika regioner i landet och utomlands. Företagsparker i andra områden i Rumänien (till exempel Arad och Baia Mare) har visat sig ha ett dynamiskt och framgångsrikt tillvägagångssätt, så de har nått mycket längre i sin utveckling och är fullt bemannade trots att de varit verksamma endast en relativt kort period. Förhoppningsvis kan denna erfarenhet framgångsrikt förmedlas till andra företagsparker. |
| --- | --- |

53.

Företagsparker av den här typen är mycket riktigt ett nytt instrument i Rumänien för att dra till sig investerare och småföretag. Oerfarna förvaltare av företagsparker, liksom förvaltare av företagsinkubatorer och företagscentrum, har därför mycket att lära.

Delegationen har uppmuntrat dessa förvaltare att utbyta erfarenheter med och besöka förvaltare i olika regioner i landet och utomlands. Företagsparker i andra områden i Rumänien (till exempel Arad och Baia Mare) har visat sig ha ett dynamiskt och framgångsrikt tillvägagångssätt, så de har nått mycket längre i sin utveckling och är fullt bemannade trots att de varit verksamma endast en relativt kort period. Förhoppningsvis kan denna erfarenhet framgångsrikt förmedlas till andra företagsparker.

| 54. | Av de senaste uppgifter som gjorts tillgängliga av dem som fått projektstöd framgår att det beräknade antalet nya arbetstillfällen faktiskt kan ha varit något överskattat. Det har hittills skapats 50 nya jobb och ytterligare 100 väntas skapas före utgången av 2006. Eftersom den lokala stödmottagaren nyligen auktoriserats att göra denna investering till en vetenskaps- och teknologipark, kommer dessa siffror sannolikt att förbättras i framtiden. |
| --- | --- |

54.

Av de senaste uppgifter som gjorts tillgängliga av dem som fått projektstöd framgår att det beräknade antalet nya arbetstillfällen faktiskt kan ha varit något överskattat. Det har hittills skapats 50 nya jobb och ytterligare 100 väntas skapas före utgången av 2006. Eftersom den lokala stödmottagaren nyligen auktoriserats att göra denna investering till en vetenskaps- och teknologipark, kommer dessa siffror sannolikt att förbättras i framtiden.

| 56. | Kommissionens företrädare på olika nivåer har upprepade gånger med den behöriga rumänska myndigheten (ministeriet för europeisk integration) tagit upp behovet av att övervaka såväl förvaltningen av anläggningarna som uppnåendet av indikatorerna för dessa projekt. Viss framgång har noterats i detta avseende. |
| --- | --- |

56.

Kommissionens företrädare på olika nivåer har upprepade gånger med den behöriga rumänska myndigheten (ministeriet för europeisk integration) tagit upp behovet av att övervaka såväl förvaltningen av anläggningarna som uppnåendet av indikatorerna för dessa projekt. Viss framgång har noterats i detta avseende.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 58. | Det har sedan revisionsrättens besök noterats en betydande utveckling inom ett antal projekt, och tillgångarna har använts för avsedda ändamål. Det har också vidtagits åtgärder för att förbättra den svaga administrativa kapaciteten och bättre uppfylla skyldigheterna i samband med samfinansieringen. |
| --- | --- |

58.

Det har sedan revisionsrättens besök noterats en betydande utveckling inom ett antal projekt, och tillgångarna har använts för avsedda ändamål. Det har också vidtagits åtgärder för att förbättra den svaga administrativa kapaciteten och bättre uppfylla skyldigheterna i samband med samfinansieringen.

Rekommendation nr 1

De nationella myndigheternas förvaltningskapacitet har förstärks, vilket har gjort dem mer medvetna om att projekten måste slutföras.

De gemensamma övervakningskommittéerna (JMC) håller nu möte två gånger om året. Man kan på så sätt snabbare komma överens om vilka åtgärder som skall tillämpas.

| 59. | Genomförandet av Phareprogrammen har påverkats av den svaga administrativa kapaciteten på många områden, vilken lett till förseningar i genomförandet av vissa projekt. Detta är en inneboende risk i det centraliserade genomförandesystemetet (DIS). Kommissionens vill ändå betona att det sedan programplaneringen 2000 har vidtagits många tidigare nämnda åtgärder för att avhjälpa problemet. En av de åtgärder som vidtagits för att förstärka förvaltningsinstrumentet är att det från och med i år krävs ett särskilt uttalande om administrativ kapacitet i samband med varje projektunderlag. |
| --- | --- |

59.

Genomförandet av Phareprogrammen har påverkats av den svaga administrativa kapaciteten på många områden, vilken lett till förseningar i genomförandet av vissa projekt. Detta är en inneboende risk i det centraliserade genomförandesystemetet (DIS). Kommissionens vill ändå betona att det sedan programplaneringen 2000 har vidtagits många tidigare nämnda åtgärder för att avhjälpa problemet. En av de åtgärder som vidtagits för att förstärka förvaltningsinstrumentet är att det från och med i år krävs ett särskilt uttalande om administrativ kapacitet i samband med varje projektunderlag.

Rekommendation nr 2

Programplaneringen ändrades betydligt från 2004, i samband med att det infördes ett flerårigt program med projekt som delades upp i två- eller treårsfaser. Parallellt med detta förbättrades kvaliteten på projektunderlagen. Underlagen bedöms preliminärt på grundval av Logframe Matrix och det görs även en mer ingående bedömning av de fullständiga projektunderlagen – bland annat för att se hur pass färdigt ett projekt är och för att finjustera projektunderlagen – före den interna kontroll av överensstämmelse som utförs av kommissionen.

| 60. | När det gäller de IT-relaterade projekten har de nationella myndigheterna nu vidtagit åtgärder för att tillhandahålla nödvändig finansiering för underhållet av systemen, så att dessa förblir tekniskt livskraftiga.
  Chanserna för att de företagsparker och inkubatorer som stöds skall vara ekonomiskt hållbara har också förbättrats. I Rumänien har företrädare för kommissionen vid upprepade tillfällen tagit upp behovet av övervakning av såväl förvaltningen av anläggningarna som uppnåendet av indikatorerna för dessa projekt med de behöriga myndigheterna, och viss begränsad framgång har registrerats. I Bulgarien inger den senaste utvecklingen hopp om att indikatorerna nu kan fungera på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

60.

När det gäller de IT-relaterade projekten har de nationella myndigheterna nu vidtagit åtgärder för att tillhandahålla nödvändig finansiering för underhållet av systemen, så att dessa förblir tekniskt livskraftiga.

Chanserna för att de företagsparker och inkubatorer som stöds skall vara ekonomiskt hållbara har också förbättrats. I Rumänien har företrädare för kommissionen vid upprepade tillfällen tagit upp behovet av övervakning av såväl förvaltningen av anläggningarna som uppnåendet av indikatorerna för dessa projekt med de behöriga myndigheterna, och viss begränsad framgång har registrerats. I Bulgarien inger den senaste utvecklingen hopp om att indikatorerna nu kan fungera på ett hållbart sätt.

Rekommendation nr 3

Rapporteringskraven i samband med nationell samfinansiering har förbättrats under de senaste åren. De nationella myndigheterna måste verifiera de belopp som kontrakterats och utbetalats via nationella fonder, jämföra dem med de preliminära belopp som överenskommits i finansieringsavtalet och vid behov förklara skillnaden mellan beloppen. När det gäller övervakning rekommenderas inledningsvis ett system för resultatjämförelser för övervakningen av genomförandet.

| 61. | Kommissionen anser att mervärdet och den katalytiska effekten av Pharemedlen är mycket viktiga när det gäller deltagande i projekt som leds av internationella finansinstitut. Kommissionen anser att Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling inte skulle ha startat investeringssystemet i Bulgarien utan dess deltagande. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anser att mervärdet och den katalytiska effekten av Pharemedlen är mycket viktiga när det gäller deltagande i projekt som leds av internationella finansinstitut. Kommissionen anser att Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling inte skulle ha startat investeringssystemet i Bulgarien utan dess deltagande.

Rekommendation nr 4

För att tillmötesgå revisionsrättens rekommendation hålls regelbundet möten dels på landsnivå mellan kommissionens avdelningar (delegationer och landansvariga enheter) och de internationella finansinstituten i syfte att samordna programplaneringen, dels på övergripande nivå för att strukturera samarbetet på bästa sätt. Under tiden har övergripande finansieringssystem för små och medelstora företag och kommuner visat sig vara framgångsrika.

När det gäller framtiden pågår funderingar över hur samarbetet kan bli mer effektivt inom ramen för det nya föranslutningsinstrumentet, varvid tidigare erfarenheter tas i beaktande.

---