# Úradný vestník C 192/2006

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 192 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4916. augusta 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 192

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4916. augusta 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Návrhy právnych aktov |
| | Výbor regiónov |
| | 63. plenárne zasadnutie v dňoch 15. a 16. februára 2006 |
| 2006/C 192/1 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Revidovaný návrh nariadenia Rady a Európskeho parlamentu o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave | 1 |
| 2006/C 192/2 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Zdravší, bezpečnejší a dôverujúcejší občania: Stratégia pre zdravie a ochranu spotrebiteľa a návrh Rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ustanovujúce akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia a ochrany spotrebiteľa (2007-2013) | 8 |
| 2006/C 192/3 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Zelená kniha o energetickej účinnosti alebo Menej znamená viac | 12 |
| 2006/C 192/4 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade o európskych politikách týkajúcich sa mladých ľudí Riešenie problémov mladých ľudí v Európe – implementácia Európskeho paktu mládeže a presadzovanie aktívneho občianstva | 15 |
| 2006/C 192/5 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť | 21 |
| 2006/C 192/6 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: | 25 |
| 2006/C 192/7 | Uznesenie Výboru regiónov na tému Politické ciele Výboru regiónov na obdobie 2006-2008 | 34 |
| 2006/C 192/8 | Uznesenie Výboru regiónov na tému Spoločná Európa sa stáva skutočnosťou vďaka spolupráci bez ohľadu na hranice jednotlivých členských štátov: výzva na prijatie nariadenia o európskom zoskupení pre územnú spoluprácu | 38 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Návrhy právnych aktov

Výbor regiónov

63. plenárne zasadnutie v dňoch 15. a 16. februára 2006

2006/C 192/1

Stanovisko Výboru regiónov na tému Revidovaný návrh nariadenia Rady a Európskeho parlamentu o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave

1

2006/C 192/2

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Zdravší, bezpečnejší a dôverujúcejší občania: Stratégia pre zdravie a ochranu spotrebiteľa a návrh Rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ustanovujúce akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia a ochrany spotrebiteľa (2007-2013)

8

2006/C 192/3

Stanovisko Výboru regiónov na tému Zelená kniha o energetickej účinnosti alebo Menej znamená viac

12

2006/C 192/4

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade o európskych politikách týkajúcich sa mladých ľudí Riešenie problémov mladých ľudí v Európe – implementácia Európskeho paktu mládeže a presadzovanie aktívneho občianstva

15

2006/C 192/5

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť

21

2006/C 192/6

Stanovisko Výboru regiónov na tému:

25

2006/C 192/7

Uznesenie Výboru regiónov na tému Politické ciele Výboru regiónov na obdobie 2006-2008

34

2006/C 192/8

Uznesenie Výboru regiónov na tému Spoločná Európa sa stáva skutočnosťou vďaka spolupráci bez ohľadu na hranice jednotlivých členských štátov: výzva na prijatie nariadenia o európskom zoskupení pre územnú spoluprácu

38

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Návrhy právnych aktov

Výbor regiónov

63. plenárne zasadnutie v dňoch 15. a 16. februára 2006

| 16.8.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 192/1

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Revidovaný návrh nariadenia Rady a Európskeho parlamentu o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave“

(2006/C 192/01)

VÝBOR REGIÓNOV

SO ZRETEĽOM NA revidovaný návrh nariadenia Rady a Európskeho parlamentu o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, KOM(2005) 319, konečné znenie – 20000/0212 (COD),

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Rady z 27. septembra 2005 konzultovať túto problematiku podľa článku 265 ods. 1 a 71 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie svojho predsedu z 23. marca 2005 poveriť komisiu pre politiku územnej súdržnosti vypracovaním stanoviska k tomuto návrhu,

SO ZRETEĽOM NA nariadenie Rady (EHS) č. 1191/69 z 26. júna 1969 o postupe členských štátov, ktoré sa týka záväzkov obsiahnutých v koncepcii služieb vo verejnom záujme v oblasti železničnej, cestnej a vnútrozemskej vodnej dopravy, naposledy zmenené a doplnené nariadením (EHS) č. 1893/91,

SO ZRETEĽOM NA nariadenie KOM(2000) 7, konečné znenie, zmenené a doplnené nariadením KOM(2002) 107, konečné znenie o činnosti členských štátov v oblasti požiadaviek na službu vo verejnom záujme a v oblasti prideľovania zmlúv o službe vo verejnom záujme v odvetví osobnej železničnej, cestnej a vnútrozemskej vodnej dopravy,

SO ZRETEĽOM NA stanovisko na tému konanie členských štátov, ktoré sa týka požiadaviek verejnej dopravy, a prideľovanie zmlúv o verejnej doprave v osobnej doprave po železnici, cestnej doprave a vnútrozemskej vodnej doprave CdR 292/2000, konečné znenie (1), KOM (2000) 7, konečné znenie – 2000/0212 (COD),

SO ZRETEĽOM NA rozsudok Súdneho dvora C-280/00 z 24. júla 2003 v prípade Altmark Trans GmbH proti Regierrungsprätsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH a rozsudok Súdneho dvora C-26/03 z 11. januára 2005 v prípade Stadt Halle – RPL Recyclingpark Lochau GmbH proti Arbeitsgemeinschaft Thermische Restabfall- und Energieverwertungsanlage TREA Leuna,

SO ZRETEĽOM NA svoj návrh stanoviska (VR 255/2005 rev.1), ktoré schválila 2. decembra 2005 komisia pre politiku územnej súdržnosti (spravodajca pán Bernard Soulage, prvý podpredseda Regionálnej rady Rhône-Alpes (FR/SES)),

prijal na svojom 63. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 15. a 16. februára 2006 (schôdza zo 16. februára) nasledujúce stanovisko:

I.   Všeobecné poznámky

Výbor regiónov:

Zastáva názor, že verejným dopravným službám prospeje zjednotenie podmienok hospodárskej súťaže a zníženie právnej neistoty.

Nazdáva sa, že harmonizácia a vyjasnenie podmienok hospodárskej súťaže pri poskytovaní služieb verejnej dopravy sú nevyhnutné na zabezpečenie vyššej transparentnosti v oblasti záväzkov služby vo verejnom záujme a odmeňovaní za ich poskytovanie.

1.   Zmluvná úprava záväzkov služby vo verejnom záujme (ZSVZ)

| 1.1 | Vyjadruje súhlas s uznaním osobitného charakteru verejnej podpory poskytovaniu ekonomických služieb vo verejnom záujme a s definovaním zmlúv o službe vo verejnom záujme, ktoré ujasnia práva a povinnosti jednotlivých strán. |
| --- | --- |

1.1

Vyjadruje súhlas s uznaním osobitného charakteru verejnej podpory poskytovaniu ekonomických služieb vo verejnom záujme a s definovaním zmlúv o službe vo verejnom záujme, ktoré ujasnia práva a povinnosti jednotlivých strán.

| 1.2 | Víta neutrálnu povahu nariadenia v súvislosti so sociálnymi a územnými cieľmi jednotlivých príslušných orgánov. |
| --- | --- |

1.2

Víta neutrálnu povahu nariadenia v súvislosti so sociálnymi a územnými cieľmi jednotlivých príslušných orgánov.

| 1.3 | Podporuje postup v rámci zmluvnej úpravy, ktorý uznáva úlohu ZSVZ pri napĺňaní cieľov sociálnej a územnej súdržnosti. Zmluvy o službe vo verejnom záujme umožňujú jasne charakterizovať ZSVZ a náklady s nimi spojené. |
| --- | --- |

1.3

Podporuje postup v rámci zmluvnej úpravy, ktorý uznáva úlohu ZSVZ pri napĺňaní cieľov sociálnej a územnej súdržnosti. Zmluvy o službe vo verejnom záujme umožňujú jasne charakterizovať ZSVZ a náklady s nimi spojené.

2.   Organizácia služieb vo verejnom záujme

| 2.1 | Víta, že v rámci dodržiavania princípu subisidarity poskytuje návrh nariadenia územným samosprávam potrebný priestor čo najlepšie reagovať na osobitosti a zložitosť miestnych požiadaviek v oblasti služieb vo verejnom záujme v doprave, v nadväznosti na ciele sociálnej a územnej súdržnosti, ktoré si vytýčili samosprávy. |
| --- | --- |

2.1

Víta, že v rámci dodržiavania princípu subisidarity poskytuje návrh nariadenia územným samosprávam potrebný priestor čo najlepšie reagovať na osobitosti a zložitosť miestnych požiadaviek v oblasti služieb vo verejnom záujme v doprave, v nadväznosti na ciele sociálnej a územnej súdržnosti, ktoré si vytýčili samosprávy.

| 2.2 | Pripomína, že podporuje zásadu slobodnej správy miestnych samospráv, ktorá im priznáva právo zvoliť si, akým spôsobom budú spravovať svoje služby verejnej dopravy v súlade s právnymi predpismi väčšiny členských krajín. |
| --- | --- |

2.2

Pripomína, že podporuje zásadu slobodnej správy miestnych samospráv, ktorá im priznáva právo zvoliť si, akým spôsobom budú spravovať svoje služby verejnej dopravy v súlade s právnymi predpismi väčšiny členských krajín.

| 2.3 | Vyjadruje potešenie nad skutočnosťou, že príslušné orgány majú možnosť zvoliť si spôsob správy, pričom môžu zohľadniť rozmanitosť miestnych potrieb a podmienok výroby. |
| --- | --- |

2.3

Vyjadruje potešenie nad skutočnosťou, že príslušné orgány majú možnosť zvoliť si spôsob správy, pričom môžu zohľadniť rozmanitosť miestnych potrieb a podmienok výroby.

| 2.4 | Je zásadne priaznivo naklonený pravidlu geografického rozdelenia interných prevádzkovateľov (čl. 5.2), ktoré umožní odstrániť veľkú časť podozrení na štátnu pomoc nezlučiteľnú s pravidlami spoločného trhu, no zachovalo by možnosť použiť interného prevádzkovateľa. Domnieva sa, že princíp rozdelenia nevylučuje možnosť, aby miestne samosprávy zabezpečovali kontinuitu určitých dopravných služieb, ktoré presahujú ich administratívne hranice. |
| --- | --- |

2.4

Je zásadne priaznivo naklonený pravidlu geografického rozdelenia interných prevádzkovateľov (čl. 5.2), ktoré umožní odstrániť veľkú časť podozrení na štátnu pomoc nezlučiteľnú s pravidlami spoločného trhu, no zachovalo by možnosť použiť interného prevádzkovateľa. Domnieva sa, že princíp rozdelenia nevylučuje možnosť, aby miestne samosprávy zabezpečovali kontinuitu určitých dopravných služieb, ktoré presahujú ich administratívne hranice.

| 2.5 | Opätovne potvrdzuje svoju podporu otvoreniu trhu v sektore miestnej verejnej dopravy podľa zásady regulovanej hospodárskej súťaže, čo podčiarkuje požiadavku uspokojiť potreby najzraniteľnejších skupín spoločnosti, ľudí žijúcich v znevýhodnených oblastiach snažiacich sa nájsť zamestnanie a je zároveň trvalo udržateľné z ekologického hľadiska. |
| --- | --- |

2.5

Opätovne potvrdzuje svoju podporu otvoreniu trhu v sektore miestnej verejnej dopravy podľa zásady regulovanej hospodárskej súťaže, čo podčiarkuje požiadavku uspokojiť potreby najzraniteľnejších skupín spoločnosti, ľudí žijúcich v znevýhodnených oblastiach snažiacich sa nájsť zamestnanie a je zároveň trvalo udržateľné z ekologického hľadiska.

| 2.6 | Víta uznanie právomoci príslušných orgánov pri organizácii zmluvnej úpravy poskytovania služieb. Príslušné orgány si budú môcť zvoliť, či použijú jednu alebo viacero zmlúv na prevádzkovanie dopravných služieb, ako aj spôsob, akým rozložia existujúce riziká. |
| --- | --- |

2.6

Víta uznanie právomoci príslušných orgánov pri organizácii zmluvnej úpravy poskytovania služieb. Príslušné orgány si budú môcť zvoliť, či použijú jednu alebo viacero zmlúv na prevádzkovanie dopravných služieb, ako aj spôsob, akým rozložia existujúce riziká.

| 2.7 | Víta poskytnutý priestor pri otvorenej súťaži: po zmluve o službe vo verejnom záujme môže nasledovať rokovanie (čl. 5.3) alebo priame pridelenie v prípade prerušenia poskytovania služieb (čl. 5.5). |
| --- | --- |

2.7

Víta poskytnutý priestor pri otvorenej súťaži: po zmluve o službe vo verejnom záujme môže nasledovať rokovanie (čl. 5.3) alebo priame pridelenie v prípade prerušenia poskytovania služieb (čl. 5.5).

| 2.8 | Vyjadruje prekvapenie nad skutočnosťou, že z nového návrhu nariadenia bola vylúčená mestská riečna a námorná doprava. VR vyjadruje poľutovanie, že návrh nariadenia sa nevzťahuje aj na služby verejnej lodnej dopravy v prípadoch, keď tieto tvoria súčasť siete miestnej verejnej dopravy. |
| --- | --- |

2.8

Vyjadruje prekvapenie nad skutočnosťou, že z nového návrhu nariadenia bola vylúčená mestská riečna a námorná doprava. VR vyjadruje poľutovanie, že návrh nariadenia sa nevzťahuje aj na služby verejnej lodnej dopravy v prípadoch, keď tieto tvoria súčasť siete miestnej verejnej dopravy.

3.   Poskytovatelia dopravných služieb

| 3.1 | Konštatuje, že nariadenie neobmedzuje iniciatívu súkromného sektora na neregulovaných vnútroštátnych dopravných trhoch (bez výhradných práv a bez náhrad). |
| --- | --- |

3.1

Konštatuje, že nariadenie neobmedzuje iniciatívu súkromného sektora na neregulovaných vnútroštátnych dopravných trhoch (bez výhradných práv a bez náhrad).

| 3.2 | Nazdáva sa, že nariadenie svojou povahou umožňuje zabrániť vytváraniu nových monopolných postavení v oblasti miestnej verejnej dopravy, a pritom nevytlačiť z trhu malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

3.2

Nazdáva sa, že nariadenie svojou povahou umožňuje zabrániť vytváraniu nových monopolných postavení v oblasti miestnej verejnej dopravy, a pritom nevytlačiť z trhu malé a stredné podniky.

| 3.3 | Vyjadruje uspokojenie nad navrhovanou „rovnováhou síl“ príslušných orgánov a veľkých dopravných podnikov. Pre zabezpečenie plynulo fungujúcej miestnej dopravy musia mať regióny silný vplyv na plánovanie a organizáciu služieb verejnej osobnej dopravy. Stále narastajúca kyvadlová doprava ľudí denne dochádzajúcich do práce súčasne kladie vysoké požiadavky na koordináciu medzi vnútroštátnou a regionálnou úrovňou pri verejnom obstarávaní v oblasti služieb verejnej osobnej dopravy. |
| --- | --- |

3.3

Vyjadruje uspokojenie nad navrhovanou „rovnováhou síl“ príslušných orgánov a veľkých dopravných podnikov. Pre zabezpečenie plynulo fungujúcej miestnej dopravy musia mať regióny silný vplyv na plánovanie a organizáciu služieb verejnej osobnej dopravy. Stále narastajúca kyvadlová doprava ľudí denne dochádzajúcich do práce súčasne kladie vysoké požiadavky na koordináciu medzi vnútroštátnou a regionálnou úrovňou pri verejnom obstarávaní v oblasti služieb verejnej osobnej dopravy.

| 3.4 | Podporuje vylúčenie regionálnej a diaľkovej železničnej dopravy z ustanovení článku 5 nariadenia. |
| --- | --- |

3.4

Podporuje vylúčenie regionálnej a diaľkovej železničnej dopravy z ustanovení článku 5 nariadenia.

| 3.5 | Kladie si otázky v súvislosti s uplatňovaním navrhovaných pravidiel na stanovenie spravodlivej náhrady ZSVZ. Problémy pri takomto hodnotení (či dokonca jeho neuskutočniteľnosť) by mohli viesť k právnej neistote. |
| --- | --- |

3.5

Kladie si otázky v súvislosti s uplatňovaním navrhovaných pravidiel na stanovenie spravodlivej náhrady ZSVZ. Problémy pri takomto hodnotení (či dokonca jeho neuskutočniteľnosť) by mohli viesť k právnej neistote.

| 3.6 | Pripomína, že v návrhu sa nehovorí o ohraničení podmienok priameho prideľovania v oblasti regionálnej železničnej či diaľkovej dopravy. Niektoré podniky pôjdu v oblasti regionálnej železničnej či diaľkovej dopravy cestou „priameho pridelenia“ a zároveň sa budú zúčastňovať verejnej súťaže. Pozornosť by sa mala venovať možným narušeniam hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

3.6

Pripomína, že v návrhu sa nehovorí o ohraničení podmienok priameho prideľovania v oblasti regionálnej železničnej či diaľkovej dopravy. Niektoré podniky pôjdu v oblasti regionálnej železničnej či diaľkovej dopravy cestou „priameho pridelenia“ a zároveň sa budú zúčastňovať verejnej súťaže. Pozornosť by sa mala venovať možným narušeniam hospodárskej súťaže.

4.   Forma textu

| 4.1 | Vyjadruje prekvapenie nad skutočnosťou, že Komisia na žiadnom mieste neodôvodňuje, prečo si zvolila najväčšmi záväzný nástroj integrácie v oblasti Spoločenstva, t.j. nariadenie. |
| --- | --- |

4.1

Vyjadruje prekvapenie nad skutočnosťou, že Komisia na žiadnom mieste neodôvodňuje, prečo si zvolila najväčšmi záväzný nástroj integrácie v oblasti Spoločenstva, t.j. nariadenie.

| 4.2 | Podotýka, že kvôli veľkej rôznorodosti jednotlivých situácií v členských krajinách sa na niektorých miestach návrhu nariadenia uvádzajú nepresné definície, ale text ukladá členským krajinám povinnosť upresniť ich v závislosti od konkrétneho stavu. Toto sa týka najmä definície mestského územia (čl. 2 (m)), pri ktorom sa zóny, v ktorých sa prejavuje potreba dopravných služieb, iba zriedkavo prekrývajú s oblasťami, na ktoré sa vzťahujú právomoci inštitúcií. |
| --- | --- |

4.2

Podotýka, že kvôli veľkej rôznorodosti jednotlivých situácií v členských krajinách sa na niektorých miestach návrhu nariadenia uvádzajú nepresné definície, ale text ukladá členským krajinám povinnosť upresniť ich v závislosti od konkrétneho stavu. Toto sa týka najmä definície mestského územia (čl. 2 (m)), pri ktorom sa zóny, v ktorých sa prejavuje potreba dopravných služieb, iba zriedkavo prekrývajú s oblasťami, na ktoré sa vzťahujú právomoci inštitúcií.

II.   Odporúčania

Pozmeňovacie návrhy

Odporúčanie 1

Článok 1.2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Toto nariadenie sa uplatňuje na vnútroštátne aj medzinárodné prevádzkovanie služieb verejnej osobnej železničnej dopravy, inej verejnej osobnej dopravy využívajúcej koľajnice a verejnej osobnej cestnej dopravy, s výnimkou služieb, ktoré sú prevádzkované hlavne pre ich historický význam alebo funkciu v cestovnom ruchu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.

Toto nariadenie sa uplatňuje na vnútroštátne aj medzinárodné prevádzkovanie služieb verejnej osobnej železničnej dopravy, inej verejnej osobnej dopravy využívajúcej koľajnice a verejnej osobnej cestnej dopravy, s výnimkou služieb, ktoré sú prevádzkované hlavne pre ich historický význam alebo funkciu v cestovnom ruchu.

| 2. | Toto nariadenie sa uplatňuje na vnútroštátne aj medzinárodné prevádzkovanie služieb verejnej osobnej železničnej dopravy, inej verejnej osobnej dopravy využívajúcej koľajnice a 
  verejnej osobnej cestnej dopravy, s výnimkou služieb, ktoré sú prevádzkované hlavne pre ich historický význam alebo funkciu v cestovnom ruchu. |
| --- | --- |

2.

Toto nariadenie sa uplatňuje na vnútroštátne aj medzinárodné prevádzkovanie služieb verejnej osobnej železničnej dopravy, inej verejnej osobnej dopravy využívajúcej koľajnice a 
  verejnej osobnej cestnej dopravy, s výnimkou služieb, ktoré sú prevádzkované hlavne pre ich historický význam alebo funkciu v cestovnom ruchu.

Zdôvodnenie

V súvislosti s rozsahom pôsobnosti nariadenia vyjadruje VR poľutovanie nad skutočnosťou, že návrh sa zameriava len na jednotlivé druhy dopravy a dostatočne nezohľadňuje význam podpory intermodality v miestnej integrovanej politike dopravy. VR vyjadruje želanie, aby sa prizeralo aj na otázky intermodality, čím by samosprávy boli nútené uzatvárať zmluvy na záväzky služieb vo verejnom záujme s využitím multimodálnych systémov (metro, električky, autobusy, lanovky, vodné cesty, parkoviská, požičiavanie bicyklov, prenájom áut, stanice pre viacero druhov dopravy, informačné systémy ...).

Odporúčanie 2

Článok 2 (j): Vymedzenie pojmov

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (j) | „interný prevádzkovateľ“: právne samostatný subjekt, nad ktorým má príslušný orgán úplnú kontrolu podobnú tej, akú má nad svojimi vlastnými útvarmi. Na zistenie existencie takejto kontroly treba zvážiť charakteristiky akými sú úroveň účasti v správnych orgánoch, riadiacich alebo kontrolných orgánoch, príslušné špecifikácie v štatútoch, vlastníctvo, účinný vplyv a kontrola strategických rozhodnutí a samostatných riadiacich rozhodnutí. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(j)

„interný prevádzkovateľ“: právne samostatný subjekt, nad ktorým má príslušný orgán úplnú kontrolu podobnú tej, akú má nad svojimi vlastnými útvarmi. Na zistenie existencie takejto kontroly treba zvážiť charakteristiky akými sú úroveň účasti v správnych orgánoch, riadiacich alebo kontrolných orgánoch, príslušné špecifikácie v štatútoch, vlastníctvo, účinný vplyv a kontrola strategických rozhodnutí a samostatných riadiacich rozhodnutí.

| (j) | „interný prevádzkovateľ“: právne samostatný subjekt, nad ktorým má príslušný orgán kontrolu podobnú tej, akú má nad svojimi vlastnými útvarmi. Na zistenie existencie takejto kontroly treba zvážiť charakteristiky akými sú úroveň účasti v správnych orgánoch, riadiacich alebo kontrolných orgánoch, príslušné špecifikácie v štatútoch, vlastníctvo, účinný vplyv a kontrola strategických rozhodnutí a samostatných riadiacich rozhodnutí. Povaha interného prevádzkovateľa vylučuje akúkoľvek účasť súkromného podniku na kapitále poskytovateľa s podielom vyšším ako 33 %.
  Priame prideľovanie internému prevádzkovateľovi je možné aj vtedy, keď bez ohľadu na ustanovenia článku 2 (j) interný prevádzkovateľ za účelom reštrukturalizácie nadviaže spoluprácu s externým prevádzkovateľom, nad ktorým príslušný orgán nemá kontrolu. Keď priamo pridelená zákazka v hore uvedenom prípade uplynie, neprichádza interný prevádzkovateľ pri novom priamom prideľovaní zákazky do úvahy. |
| --- | --- |

(j)

„interný prevádzkovateľ“: právne samostatný subjekt, nad ktorým má príslušný orgán kontrolu podobnú tej, akú má nad svojimi vlastnými útvarmi. Na zistenie existencie takejto kontroly treba zvážiť charakteristiky akými sú úroveň účasti v správnych orgánoch, riadiacich alebo kontrolných orgánoch, príslušné špecifikácie v štatútoch, vlastníctvo, účinný vplyv a kontrola strategických rozhodnutí a samostatných riadiacich rozhodnutí. Povaha interného prevádzkovateľa vylučuje akúkoľvek účasť súkromného podniku na kapitále poskytovateľa s podielom vyšším ako 33 %.
  Priame prideľovanie internému prevádzkovateľovi je možné aj vtedy, keď bez ohľadu na ustanovenia článku 2 (j) interný prevádzkovateľ za účelom reštrukturalizácie nadviaže spoluprácu s externým prevádzkovateľom, nad ktorým príslušný orgán nemá kontrolu. Keď priamo pridelená zákazka v hore uvedenom prípade uplynie, neprichádza interný prevádzkovateľ pri novom priamom prideľovaní zákazky do úvahy.

Zdôvodnenie

V oblasti definície interného prevádzkovateľa VR žiada, aby bola upresnená definícia interného prevádzkovateľa a aby boli stanovené pravidlá kontroly samosprávy nad uvedeným prevádzkovateľom.

Pôvodné odporúčanie v podstate potvrdzuje znenie rozsudku vo veci „Stadt Halle“ z 11. januára 2005 (prípad C-26/03), v bode 49 ktorého sa uvádza: „Naproti tomu, podiel, hoci aj menšinový, súkromnej spoločnosti na základnom imaní spoločnosti, na ktorej sa podieľa aj obstarávateľ v danej veci, v každom prípade vylučuje, aby obstarávateľ mohol nad touto spoločnosťou vykonávať vplyv podobný vplyvu, aký má na svoje vlastné organizačné útvary.“

Z rozsudku „Stadt Halle“ jasne vyplýva, že podiel akéhokoľvek súkromného subjektu na imaní miestneho alebo regionálneho verejného podniku (bez ohľadu na jeho výšku) vedie neodvratne k aplikácii predpisov Spoločenstva týkajúcich sa verejného obstarávania, ktoré obsahujú komplexné administratívne obmedzenia. Tento rozsudok spochybňuje neutralitu vo vzťahu k vlastníctvu stanovenú v článku 295 Zmluvy o založení ES a obmedzuje pole pôsobnosti verejno-súkromných partnerstiev (VSP). Rozsudok „Stadt Halle“ namiesto toho, aby vyriešil problémy podnikov so zmiešaným hospodárstvom, tieto problémy len znásobuje.

VR preto vyzýva európskych zákonodarcov, aby neakceptovali skutočnosť, že predpisy Spoločenstva diktuje právna veda Spoločenstva a aby navrhli hornú hranicu, po ktorú sa príslušný orgán pokladá za vykonávateľa kontroly podobnej takej kontrole, akú má nad svojimi vlastnými útvarmi. V takomto prípade by nebolo potrebné vyhlásiť verejnú súťaž.

Návrh nariadenia slúži na vytvorenie regulovaného konkurenčného trhu v Európskej únii. To predpokladá fungujúce podniky – či už súkromné alebo verejné. Pravidlá pomoci stanovené v Zmluve o ES majú zabrániť tomu, aby štátne úrady používali verejné prostriedky na narúšanie hospodárskej súťaže v prospech určitých podnikov. Nemajú však slúžiť na to, aby verejné podniky vytlačili z trhu. Aby sa verejné dopravné podniky mohli pripraviť na otvorenie trhu, sú potrebné prechodné ustanovenia; inak budú znevýhodnené oproti súkromným podnikom na základe „záťaže“, ktoré boli v minulosti spojené s verejnými zákazkami (napr. tarifné mzdy, ponuky obsluhy v dobe mimo dopravnej špičky a pre určité skupiny obyvateľstva). Malo by sa preto verejným podnikom v určenom prechodnom období dovoliť dosiahnuť konkurencieschopnosť pomocou súkromného kapitálu bez toho, aby to – v rámci prechodnej doby – automaticky viedlo k núteniu na výberové konanie. Inak by verejné podniky boli prinútené k privatizácii alebo by sa museli zriecť efektívnejších štruktúr.

Odporúčanie 3

Článok 2 (m): Vymedzenie pojmov

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| ...






  (m) | „regionálna alebo diaľková doprava“: každá dopravná služba, ktorá nezodpovedá dopravným potrebám určitého mesta alebo aglomerácie alebo ktorá nezabezpečuje spojenia medzi aglomeráciou a jej predmestiami. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

...

(m)

„regionálna alebo diaľková doprava“: každá dopravná služba, ktorá nezodpovedá dopravným potrebám určitého mesta alebo aglomerácie alebo ktorá nezabezpečuje spojenia medzi aglomeráciou a jej predmestiami.

...

| (m) | „regionálna alebo diaľková doprava“: každá dopravná služba, ktorá nezodpovedá dopravným potrebám určitého mesta alebo aglomerácie alebo ktorá nezabezpečuje spojenia medzi aglomeráciou a jej predmestiami.
  ktorá nie je osobitne mestskou alebo prímestskou službou. |
| --- | --- |

(m)

„regionálna alebo diaľková doprava“: každá dopravná služba, ktorá nezodpovedá dopravným potrebám určitého mesta alebo aglomerácie alebo ktorá nezabezpečuje spojenia medzi aglomeráciou a jej predmestiami.
  ktorá nie je osobitne mestskou alebo prímestskou službou.

Zdôvodnenie

V súvislosti s výnimkou z článku 5.6 by bolo poľutovaniahodné, keby v tejto oblasti kvôli nejednotnému výkladu zavládla právna neistota. VR na zlepšenie definície služieb regionálnej a diaľkovej dopravy navrhuje buď v texte uviesť, že členské krajiny si budú musieť samé definovať služby, ktoré sú obsiahnuté v článku 2 (m), alebo v texte použiť definíciu podľa právne overených konceptov. Pri použití posledne uvedenej možnosti VR navrhuje, aby definícia vychádzajúca z geografických požiadaviek („aglomerácia“, „mestské centrum“, „predmestia“) bola nahradená definíciou na základe služieb, ktorá by sa prekrývala predovšetkým s tzv. „železničnými balíkmi“. Smernice 2001/13 (čl. 1.2b) 2001/14 (čl. 1.3b) v tomto smere definujú „služby mestskej a prímestskej osobnej dopravy“. Treba takisto podotknúť, že typológia na základe služieb sa používa od roku 1991 aj v nariadení 1191/69 (čl. 1.1 zmenený a doplnení nariadením 1893/91).

Odporúčanie 4

V súvislosti s operáciami, na ktoré sa vzťahujú smernice o verejnom obstarávaní, VR

| — | požaduje jasný predpis pre ustanovenia návrhu nariadenia, ktorý by mal prednosť pred predpismi všeobecných smerníc o verejnom obstarávaní podľa princípu špeciálnych právnych noriem (lex specialis), |
| --- | --- |

—

požaduje jasný predpis pre ustanovenia návrhu nariadenia, ktorý by mal prednosť pred predpismi všeobecných smerníc o verejnom obstarávaní podľa princípu špeciálnych právnych noriem (lex specialis),

| — | vyjadruje želanie, aby koncesionárske zmluvy podliehali presným ustanoveniam tohto nariadenia a aby bolo vyjasnené ich postavenie vo vzťahu k smerniciam o verejnej súťaži (93/37 a 2004/18), |
| --- | --- |

—

vyjadruje želanie, aby koncesionárske zmluvy podliehali presným ustanoveniam tohto nariadenia a aby bolo vyjasnené ich postavenie vo vzťahu k smerniciam o verejnej súťaži (93/37 a 2004/18),

| — | žiada, aby sa prípadmi zmlúv typu „BOT“ (Built Operate and Transfer) nariadenie zaoberalo explicitnejšie, než v rozsahu článkov 5.1 a 8.1, v nariadení musia byť jednoznačne vyjasnené právne podmienky pre prípady, keď sa výhradné právo (a/alebo náhrada) spájajú s budovaním ťažkej infraštruktúry. |
| --- | --- |

—

žiada, aby sa prípadmi zmlúv typu „BOT“ (Built Operate and Transfer) nariadenie zaoberalo explicitnejšie, než v rozsahu článkov 5.1 a 8.1, v nariadení musia byť jednoznačne vyjasnené právne podmienky pre prípady, keď sa výhradné právo (a/alebo náhrada) spájajú s budovaním ťažkej infraštruktúry.

Odporúčanie 5

Článok 4.6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6. | V prípade potreby sa vzhľadom na podmienky odpisovania aktív môže doba platnosti zmluvy predĺžiť najviac o polovicu pod podmienkou, že prevádzkovateľ poskytuje aktíva významné vzhľadom na všetky aktíva potrebné na výkon dopravných služieb, ktoré sú predmetom zmluvy o službe vo verejnom záujme a že sú tieto aktíva spojené výlučne s dopravnými službami, ktoré sú predmetom tejto zmluvy. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

6.

V prípade potreby sa vzhľadom na podmienky odpisovania aktív môže doba platnosti zmluvy predĺžiť najviac o polovicu pod podmienkou, že prevádzkovateľ poskytuje aktíva významné vzhľadom na všetky aktíva potrebné na výkon dopravných služieb, ktoré sú predmetom zmluvy o službe vo verejnom záujme a že sú tieto aktíva spojené výlučne s dopravnými službami, ktoré sú predmetom tejto zmluvy.

| 6. | V prípade potreby sa vzhľadom na podmienky odpisovania aktív môže doba platnosti zmluvy predĺžiť najviac o polovicu pod podmienkou, že prevádzkovateľ poskytuje aktíva významné vzhľadom na všetky aktíva potrebné na výkon dopravných služieb, ktoré sú predmetom zmluvy o službe vo verejnom záujme a že sú tieto aktíva spojené výlučne s dopravnými službami, ktoré sú predmetom tejto zmluvy.
  Hmotné alebo nehmotné investície nemôžu byť dôvodom na predĺženie platnosti zmluvy v prípade existencie sekundárneho trhu, alebo ak nevznikajú ťažkosti pri určení ich zvyškovej hodnoty v čase ukončenia zmluvy. |
| --- | --- |

6.

V prípade potreby sa vzhľadom na podmienky odpisovania aktív môže doba platnosti zmluvy predĺžiť najviac o polovicu pod podmienkou, že prevádzkovateľ poskytuje aktíva významné vzhľadom na všetky aktíva potrebné na výkon dopravných služieb, ktoré sú predmetom zmluvy o službe vo verejnom záujme a že sú tieto aktíva spojené výlučne s dopravnými službami, ktoré sú predmetom tejto zmluvy.
  Hmotné alebo nehmotné investície nemôžu byť dôvodom na predĺženie platnosti zmluvy v prípade existencie sekundárneho trhu, alebo ak nevznikajú ťažkosti pri určení ich zvyškovej hodnoty v čase ukončenia zmluvy.

Zdôvodnenie

Výnimka z článku 4.6 o odpisovaní aktív nesmie obmedzovať dynamiku hospodárskej súťaže tým, že by predlžovala platnosť zmlúv bez ekonomického opodstatnenia.

Odporúčanie 6

Článok 4 (vložiť nový odsek)

Pozmeňovací návrh VR

| 4.8 | Odseky 5 a 6 tohto článku sa neuplatňujú v prípadoch, na ktoré sa vzťahujú smernice o verejnom obstarávaní. V týchto prípadoch je maximálna platnosť zmluvy o službe vo verejnom záujme 30 rokov od skutočného začiatku prác. |
| --- | --- |

4.8

Zdôvodnenie

VR navrhuje, aby prípad koncesií na vykonanie prác a na prevádzkovanie bol predmetom osobitného článku, keďže doba prevádzkovania je základným parametrom hospodárskej rovnováhy operácie. V tomto prípade treba stanoviť výnimku z maximálnej platnosti zmluvy vo výške 22,5 roka navrhovanej v návrhu nariadenia.

Odporúčanie 7

Článok 5.4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4. | Príslušné orgány môžu rozhodnúť o priamom pridelení zmlúv o službe vo verejnom záujme, ktorých priemerná ročná hodnota sa odhaduje na menej ako jeden milión EUR alebo ktorých predmetom je poskytovanie menej ako 300 000 kilometrov dopravných služieb ročne. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.

Príslušné orgány môžu rozhodnúť o priamom pridelení zmlúv o službe vo verejnom záujme, ktorých priemerná ročná hodnota sa odhaduje na menej ako jeden milión EUR alebo ktorých predmetom je poskytovanie menej ako 300 000 kilometrov dopravných služieb ročne.

| 4. | Príslušné orgány môžu rozhodnúť o priamom pridelení zmlúv o službe vo verejnom záujme, ktorých priemerná ročná hodnota na každý podnik sa odhaduje na menej ako jeden a pol milióna
  milión EUR alebo ktorých predmetom je poskytovanie menej ako 300 000
  500 000 kilometrov dopravných služieb ročne. |
| --- | --- |

4.

Príslušné orgány môžu rozhodnúť o priamom pridelení zmlúv o službe vo verejnom záujme, ktorých priemerná ročná hodnota na každý podnik sa odhaduje na menej ako jeden a pol milióna
  milión EUR alebo ktorých predmetom je poskytovanie menej ako 300 000
  500 000 kilometrov dopravných služieb ročne.

Zdôvodnenie

VR navrhuje výslovne zakázať príslušnému orgánu možnosť prideliť viacero zmlúv jedinému poskytovateľovi, ak celkový objem zmlúv presiahne prah stanovený v článku 5.4. Tento článok by nemal viesť k obchádzaniu povinnosti vyhlásiť verejnú súťaž. Jeho cieľom je, aby nevznikali náklady spojené s vyhlásením verejnej súťaže v prípade, ak ide o menší útvar s delegovanými právomocami, alebo aby príslušný orgán nahradil konkurenčný boj vo verejnej súťaži porovnaním medzi rozličnými „malými prevádzkovateľmi“ pôsobiacimi na jeho území. VR okrem toho navrhuje, aby si uvedené limity stanovila každá členská krajina v závislosti od podmienok národného hospodárstva.

Odporúčanie 8

Články 8.2 a 8.3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Každý príslušný orgán dbá na to, aby:






  a) | bola v hodnotovom vyjadrení najmenej polovica jeho zmlúv o službe vo verejnom záujme v autobusovej doprave pridelená v súlade s týmto nariadením v lehote štyroch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.

Každý príslušný orgán dbá na to, aby:

a)

bola v hodnotovom vyjadrení najmenej polovica jeho zmlúv o službe vo verejnom záujme v autobusovej doprave pridelená v súlade s týmto nariadením v lehote štyroch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a

| b) | boli všetky jeho zmluvy o službe vo verejnom záujme v autobusovej doprave pridelené v súlade s týmto nariadením v lehote ôsmich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

boli všetky jeho zmluvy o službe vo verejnom záujme v autobusovej doprave pridelené v súlade s týmto nariadením v lehote ôsmich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

| 3. | Každý príslušný orgán dbá na to, aby:






  a) | bola v hodnotovom vyjadrení najmenej polovica jeho zmlúv o službe vo verejnom záujme v železničnej doprave pridelená v súlade s týmto nariadením v lehote piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a |
| --- | --- | --- |

3.

Každý príslušný orgán dbá na to, aby:

a)

bola v hodnotovom vyjadrení najmenej polovica jeho zmlúv o službe vo verejnom záujme v železničnej doprave pridelená v súlade s týmto nariadením v lehote piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a

| b) | boli všetky jeho zmluvy o službe vo verejnom záujme v železničnej doprave pridelené v súlade s týmto nariadením v lehote desiatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

boli všetky jeho zmluvy o službe vo verejnom záujme v železničnej doprave pridelené v súlade s týmto nariadením v lehote desiatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

| 2. | Každý príslušný orgán dbá na to, aby:






  a) | bol
  i

  a v hodnotovom vyjadrení
  najmenej polovica jeho
  zmlúv
  zmluvy o službe vo verejnom záujme v autobusovej doprave pridelená v súlade s 
  článkom 4 tohto nariadenia
   týmto nariadením v lehote štyroch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a |
| --- | --- | --- |

2.

Každý príslušný orgán dbá na to, aby:

a)

bol
  i

  a v hodnotovom vyjadrení
  najmenej polovica jeho
  zmlúv
  zmluvy o službe vo verejnom záujme v autobusovej doprave pridelená v súlade s 
  článkom 4 tohto nariadenia
   týmto nariadením v lehote štyroch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a

| b) | boli všetky jeho zmluvy o službe vo verejnom záujme v autobusovej doprave pridelené v súlade s 
  článkom 5 tohto
   týmto nariaden
  ia

  ím v lehote ôsmich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

boli všetky jeho zmluvy o službe vo verejnom záujme v autobusovej doprave pridelené v súlade s 
  článkom 5 tohto
   týmto nariaden
  ia

  ím v lehote ôsmich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

| 3. | Každý príslušný orgán dbá na to, aby:






  a) | bol
  i

  a v hodnotovom vyjadrení
  najmenej polovica jeho
  zmlúv
  zmluvy o službe vo verejnom záujme v železničnej doprave pridelená v súlade s 
  článkom 4 tohto nariadenia
   týmto nariadením v lehote piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a |
| --- | --- | --- |

3.

Každý príslušný orgán dbá na to, aby:

a)

bol
  i

  a v hodnotovom vyjadrení
  najmenej polovica jeho
  zmlúv
  zmluvy o službe vo verejnom záujme v železničnej doprave pridelená v súlade s 
  článkom 4 tohto nariadenia
   týmto nariadením v lehote piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a

| b) | boli všetky jeho zmluvy o službe vo verejnom záujme v železničnej doprave pridelené v súlade
  článkom 5 tohto

   týmto nariaden
  ia

  ím v lehote desiatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

boli všetky jeho zmluvy o službe vo verejnom záujme v železničnej doprave pridelené v súlade
  článkom 5 tohto

   týmto nariaden
  ia

  ím v lehote desiatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Zdôvodnenie

Súčasná formulácia obidvoch odsekov spôsobí vážne problémy príslušným orgánom, ktoré budú chcieť prevádzkovať svoju sieť prostredníctvom jediného prevádzkovateľa. Do 4 až 5 rokov by museli vypracovať zmluvu o službe vo verejnom záujme a zorganizovať otvorenú súťaž.

Odporúčanie 9

Článok 8.5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5. | Pri uplatňovaní odsekov 2, 3 a 4 sa neberú do úvahy zmluvy o službe vo verejnom záujme pridelené pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia na základe spravodlivej otvorenej súťaže pod podmienkou, že ich platnosť je ohraničená a porovnateľná s platnosťou stanovenou v článku 4 ods. 5 tohto nariadenia. Tieto zmluvy môžu pokračovať až do konca ich platnosti. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

5.

Pri uplatňovaní odsekov 2, 3 a 4 sa neberú do úvahy zmluvy o službe vo verejnom záujme pridelené pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia na základe spravodlivej otvorenej súťaže pod podmienkou, že ich platnosť je ohraničená a porovnateľná s platnosťou stanovenou v článku 4 ods. 5 tohto nariadenia. Tieto zmluvy môžu pokračovať až do konca ich platnosti.

| 5. | Pri uplatňovaní odsekov 2, 3 a 4 sa neberú do úvahy zmluvy o službe vo verejnom záujme pridelené pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia na zá
  klade spravodlivej otvorenej súťaže pod podmienkou, že ich platnosť je ohraničená a porovnateľná s platnosťou stanovenou v článku 4 ods. 5 tohto nariadenia. Tieto zmluvy môžu pokračovať až do konca ich platnosti. |
| --- | --- |

5.

Pri uplatňovaní odsekov 2, 3 a 4 sa neberú do úvahy zmluvy o službe vo verejnom záujme pridelené pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia na zá
  klade spravodlivej otvorenej súťaže pod podmienkou, že ich platnosť je ohraničená a porovnateľná s platnosťou stanovenou v článku 4 ods. 5 tohto nariadenia. Tieto zmluvy môžu pokračovať až do konca ich platnosti.

Zdôvodnenie

Čo sa týka prechodného obdobia, zmluvy uzatvorené pred nadobudnutím účinnosti nariadenia a ktorých platnosť skončí pred uplynutím prechodného obdobia nariadenia, by mali byť zachované až do ukončenia ich platnosti, aby sa predišlo uplatneniu právneho postupu na náhradu škody.

Odporúčanie 10

Článok 8.6 (vyškrtnúť)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Príslušné orgány môžu počas druhej polovice prechodných období uvedených v odsekoch 2 a 3 vylúčiť z účasti na prideľovaní zmlúv verejnou súťažou tých prevádzkovateľov, ktorí nemôžu predložiť dôkaz, že hodnota služieb verejnej dopravy, na ktoré im boli náhrada alebo výhradné právo priznané v súlade s týmto nariadením, predstavuje najmenej polovicu z hodnoty všetkých služieb verejnej dopravy, na ktoré im boli poskytnuté náhrada alebo výhradné právo. Pri uplatňovaní tohto kritéria sa neberú do úvahy zmluvy pridelené mimoriadnym opatrením uvedeným v článku 5 ods. 5.
  Príslušné orgány uplatňujú túto možnosť bez diskriminácie a vylúčia všetkých potenciálnych prevádzkovateľov, ktorí zodpovedajú tomuto kritériu. Svoje rozhodnutie oznámia všetkým potenciálnym prevádzkovateľom na začiatku postupu prideľovania zmlúv o službe vo verejnom záujme.
  O svojom zámere uplatniť toto ustanovenie informujú Komisiu najmenej dva mesiace pred uverejnením verejnej súťaže. | Príslušné orgány môžu počas druhej polovice prechodných období uvedených v odsekoch 2 a 3 vylúčiť z účasti na prideľovaní zmlúv verejnou súťažou tých prevádzkovateľov, ktorí nemôžu predložiť dôkaz, že hodnota služieb verejnej dopravy, na ktoré im boli náhrada alebo výhradné právo priznané v súlade s týmto nariadením, predstavuje najmenej polovicu z hodnoty všetkých služieb verejnej dopravy, na ktoré im boli poskytnuté náhrada alebo výhradné právo. Pri uplatňovaní tohto kritéria sa neberú do úvahy zmluvy pridelené mimoriadnym opatrením uvedeným v článku 5 ods. 5.


  Príslušné orgány uplatňujú túto možnosť bez diskriminácie a vylúčia všetkých potenciálnych prevádzkovateľov, ktorí zodpovedajú tomuto kritériu. Svoje rozhodnutie oznámia všetkým potenciálnym prevádzkovateľom na začiatku postupu prideľovania zmlúv o službe vo verejnom záujme.


  O svojom zámere uplatniť toto ustanovenie informujú Komisiu najmenej dva mesiace pred uverejnením verejnej súťaže. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Príslušné orgány môžu počas druhej polovice prechodných období uvedených v odsekoch 2 a 3 vylúčiť z účasti na prideľovaní zmlúv verejnou súťažou tých prevádzkovateľov, ktorí nemôžu predložiť dôkaz, že hodnota služieb verejnej dopravy, na ktoré im boli náhrada alebo výhradné právo priznané v súlade s týmto nariadením, predstavuje najmenej polovicu z hodnoty všetkých služieb verejnej dopravy, na ktoré im boli poskytnuté náhrada alebo výhradné právo. Pri uplatňovaní tohto kritéria sa neberú do úvahy zmluvy pridelené mimoriadnym opatrením uvedeným v článku 5 ods. 5.

Príslušné orgány uplatňujú túto možnosť bez diskriminácie a vylúčia všetkých potenciálnych prevádzkovateľov, ktorí zodpovedajú tomuto kritériu. Svoje rozhodnutie oznámia všetkým potenciálnym prevádzkovateľom na začiatku postupu prideľovania zmlúv o službe vo verejnom záujme.

O svojom zámere uplatniť toto ustanovenie informujú Komisiu najmenej dva mesiace pred uverejnením verejnej súťaže.

Príslušné orgány môžu počas druhej polovice prechodných období uvedených v odsekoch 2 a 3 vylúčiť z účasti na prideľovaní zmlúv verejnou súťažou tých prevádzkovateľov, ktorí nemôžu predložiť dôkaz, že hodnota služieb verejnej dopravy, na ktoré im boli náhrada alebo výhradné právo priznané v súlade s týmto nariadením, predstavuje najmenej polovicu z hodnoty všetkých služieb verejnej dopravy, na ktoré im boli poskytnuté náhrada alebo výhradné právo. Pri uplatňovaní tohto kritéria sa neberú do úvahy zmluvy pridelené mimoriadnym opatrením uvedeným v článku 5 ods. 5.

Príslušné orgány uplatňujú túto možnosť bez diskriminácie a vylúčia všetkých potenciálnych prevádzkovateľov, ktorí zodpovedajú tomuto kritériu. Svoje rozhodnutie oznámia všetkým potenciálnym prevádzkovateľom na začiatku postupu prideľovania zmlúv o službe vo verejnom záujme.

O svojom zámere uplatniť toto ustanovenie informujú Komisiu najmenej dva mesiace pred uverejnením verejnej súťaže.

Zdôvodnenie

Tento článok je obzvlášť nejednoznačný, vzniká pri ňom riziko diskriminácie a sporov.

V Bruseli 16. februára 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. ES C 253, 12.9.2001, s. 9

1

---

| 16.8.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 192/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 192/8

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Zdravší, bezpečnejší a dôverujúcejší občania: Stratégia pre zdravie a ochranu spotrebiteľa“ a návrh Rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ustanovujúce akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia a ochrany spotrebiteľa (2007-2013)

(2006/C 192/02)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh Komisie „Zdravší, bezpečnejší a dôverujúcejší občania: Stratégia pre zdravie a ochranu spotrebiteľa“ a návrh „Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ustanovujúce akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia a ochrany spotrebiteľa (2007-2013)“, KOM(2005) 115, konečné znenie – 2005/0042 (COD),

so zreteľom na rozhodnutie Rady z 2. júna 2005 konzultovať s ním podľa ods. 1 článkov 265 a 152 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 12. apríla 2005 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie „Ďalšie sledovanie procesu úvah na vysokej úrovni o mobilite pacientov a rozvoji zdravotníckej starostlivosti v Európskej únii“ a oznámenie Komisie „Modernizácia sociálnej ochrany pre rozvoj vysoko kvalitnej, dostupnej a trvalo udržateľnej zdravotníckej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti: podpora národných stratégií pomocou otvorenej metódy koordinácie“ (KOM(2004) 301, konečné znenie a KOM(2004) 304, konečné znenie (CdR 153/2004) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie o zdravotníckej stratégii Európskeho spoločenstva a návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o akčnom programe Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2001-2006) (KOM (2000) 285, konečné znenie) (CdR 236/2000 fin) (2),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie „Posilňovanie sociálneho rozmeru lisabonskej stratégie: Modernizácia otvorenej koordinácie v oblasti sociálnej ochrany“ (KOM (2003) 261, konečné znenie) (CdR 224/2003 fin) (3),

so zreteľom na návrh Komisie k smernici Európskeho parlamentu a Rady o službách na jednotnom trhu (KOM (2004) 2, konečné znenie) (4),

so zreteľom na návrh stanoviska (CdR 149/2005 rev. 2), ktorý prijala komisia pre hospodársku a sociálnu politiku 28. novembra 2005 (spravodajkyňa: pani NIELSEN, členka okresnej rady, Århus (DK-SES),

prijal na svojom 63. plenárnom zasadnutí 15. a 16. februára 2006 (schôdza zo 16. februára ) nasledujúce stanovisko:

Výbor regiónov:

| 1.1 | Konštatuje, že v oznámení Komisie „Zdravší, bezpečnejší a dôverujúcejší občania: Stratégia pre zdravie a ochranu spotrebiteľa“ sa navrhuje zlúčenie politiky ochrany zdravia a ochrany spotrebiteľa, ktoré by malo viesť k súčinnosti pri prenose vedomostí, metodológii a výkonnejšom nasadení administratívnych zdrojov. |
| --- | --- |

1.1

Konštatuje, že v oznámení Komisie „Zdravší, bezpečnejší a dôverujúcejší občania: Stratégia pre zdravie a ochranu spotrebiteľa“ sa navrhuje zlúčenie politiky ochrany zdravia a ochrany spotrebiteľa, ktoré by malo viesť k súčinnosti pri prenose vedomostí, metodológii a výkonnejšom nasadení administratívnych zdrojov.

| 1.2 | Pozitívne hodnotí snahu Komisie ponúknuť občanovi lepšiu možnosť voľby vhodnejšej pre jeho zdravie a zdravšie spotrebiteľské návyky. V oznámení sa vyzdvihuje veľký význam, ktorý má zdravie tak pre blaho obyvateľstva ako aj pre realizáciu lisabonskej stratégie, pretože lepší zdravotný stav obyvateľstva prispieva k produktivite v Európe, účasti pracovníkov na zárobkovej činnosti a k trvalo udržateľnému rastu. Vnútorný trh tovarov a služieb, ktorý zodpovedá potrebám a požiadavkám spotrebiteľov, bude naďalej zvyšovať konkurencieschopnosť EÚ. |
| --- | --- |

1.2

Pozitívne hodnotí snahu Komisie ponúknuť občanovi lepšiu možnosť voľby vhodnejšej pre jeho zdravie a zdravšie spotrebiteľské návyky. V oznámení sa vyzdvihuje veľký význam, ktorý má zdravie tak pre blaho obyvateľstva ako aj pre realizáciu lisabonskej stratégie, pretože lepší zdravotný stav obyvateľstva prispieva k produktivite v Európe, účasti pracovníkov na zárobkovej činnosti a k trvalo udržateľnému rastu. Vnútorný trh tovarov a služieb, ktorý zodpovedá potrebám a požiadavkám spotrebiteľov, bude naďalej zvyšovať konkurencieschopnosť EÚ.

| 1.3 | Zdôrazňuje, že zdravotné a spotrebné aspekty by mali byť zohľadnené aj v ostatných politických oblastiach EÚ. Lepšia koordinácia politických procesov v ostatných oblastiach, ako napríklad v politike zamestnanosti a agrárnej politike, bude dôležitá pri dosahovaní smerodajných cieľov v oblasti ochrany zdravia a spotrebiteľa. Preto napríklad nevedie k cieľu skutočnosť, že EÚ vo svojom rozpočte na rok 2005 dotuje spotrebu nezdravých potravín, ako napr. mliekarenských výrobkov s vysokým obsahom tuku, resp. ešte vždy podporuje tabakový priemysel 916 miliónmi EUR – táto suma zďaleka presahuje 14,4 miliónov EUR, ktoré EÚ venuje na prevenciu konzumu tabaku. Výbor preto vyjadruje svoje uspokojenie nad tým, že štátna pomoc pre tabakový priemysel má do konca roka 2010 skončiť. |
| --- | --- |

1.3

Zdôrazňuje, že zdravotné a spotrebné aspekty by mali byť zohľadnené aj v ostatných politických oblastiach EÚ. Lepšia koordinácia politických procesov v ostatných oblastiach, ako napríklad v politike zamestnanosti a agrárnej politike, bude dôležitá pri dosahovaní smerodajných cieľov v oblasti ochrany zdravia a spotrebiteľa. Preto napríklad nevedie k cieľu skutočnosť, že EÚ vo svojom rozpočte na rok 2005 dotuje spotrebu nezdravých potravín, ako napr. mliekarenských výrobkov s vysokým obsahom tuku, resp. ešte vždy podporuje tabakový priemysel 916 miliónmi EUR – táto suma zďaleka presahuje 14,4 miliónov EUR, ktoré EÚ venuje na prevenciu konzumu tabaku. Výbor preto vyjadruje svoje uspokojenie nad tým, že štátna pomoc pre tabakový priemysel má do konca roka 2010 skončiť.

| 1.4 | Podporuje požiadavku vytvoriť minimálny súbor práv na horizontálnom základe, ktoré budú mať všetci spotrebitelia pri využívaní služieb vo verejnom záujme (napr. zásobovanie plynom a elektrinou, poštové služby, telekomunikácie, dodávky vody), či už na národnej alebo medzinárodnej úrovni, na základe princípu poskytovania univerzálnych služieb (t.j. univerzálneho prístupu k službám vo všeobecnom záujme, ktoré sú podstatné pre život v súčasnej spoločnosti). Toto je oblasť, v ktorej by mala zostať zásada univerzálnych služieb prioritou a ktorá musí plniť očakávania spotrebiteľov vzhľadom na prístup, bezpečnosť, spoľahlivosť, cenu, kvalitu a možnosť voľby. |
| --- | --- |

1.4

Podporuje požiadavku vytvoriť minimálny súbor práv na horizontálnom základe, ktoré budú mať všetci spotrebitelia pri využívaní služieb vo verejnom záujme (napr. zásobovanie plynom a elektrinou, poštové služby, telekomunikácie, dodávky vody), či už na národnej alebo medzinárodnej úrovni, na základe princípu poskytovania univerzálnych služieb (t.j. univerzálneho prístupu k službám vo všeobecnom záujme, ktoré sú podstatné pre život v súčasnej spoločnosti). Toto je oblasť, v ktorej by mala zostať zásada univerzálnych služieb prioritou a ktorá musí plniť očakávania spotrebiteľov vzhľadom na prístup, bezpečnosť, spoľahlivosť, cenu, kvalitu a možnosť voľby.

| 1.5 | Považuje okrem toho za nutné sledovať účinky vnútorného trhu na zdravotníctvo a spotrebiteľské návyky v členských štátoch. Vzájomné pôsobenie medzi pravidlami Spoločenstva a jednotlivými vnútroštátnymi zdravotníckymi a spotrebiteľskými politikami sa má pri zabezpečovaní vysokej úrovne ochrany zdravia a spotrebiteľa, ktoré stanovuje zmluva, hodnotiť prostredníctvom iniciatív Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.5

Považuje okrem toho za nutné sledovať účinky vnútorného trhu na zdravotníctvo a spotrebiteľské návyky v členských štátoch. Vzájomné pôsobenie medzi pravidlami Spoločenstva a jednotlivými vnútroštátnymi zdravotníckymi a spotrebiteľskými politikami sa má pri zabezpečovaní vysokej úrovne ochrany zdravia a spotrebiteľa, ktoré stanovuje zmluva, hodnotiť prostredníctvom iniciatív Spoločenstva.

| 1.6 | Vyslovuje sa za lepšie zohľadnenie záujmov spotrebiteľov v politike EÚ týkajúcej sa hospodárskej súťaže vzhľadom na vzťah medzi ochranou spotrebiteľa a politikou hospodárskej súťaže formulovaný v článkoch 81 a 82 Zmluvy o založení ES, ktoré stanovujú, že cieľom pravidiel hospodárskej súťaže pre podniky je chrániť hospodársku súťaž na trhu ako prostriedok posilnenia postavenia spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.6

Vyslovuje sa za lepšie zohľadnenie záujmov spotrebiteľov v politike EÚ týkajúcej sa hospodárskej súťaže vzhľadom na vzťah medzi ochranou spotrebiteľa a politikou hospodárskej súťaže formulovaný v článkoch 81 a 82 Zmluvy o založení ES, ktoré stanovujú, že cieľom pravidiel hospodárskej súťaže pre podniky je chrániť hospodársku súťaž na trhu ako prostriedok posilnenia postavenia spotrebiteľa.

| 1.7 | Zastáva názor, že iniciatívy Spoločenstva by sa mali skúmať z hľadiska ich účinkov na oblasť politiky zdravotníctva. Toto skúmanie by malo obsahovať, aké dôsledky budú mať príslušné rozhodnutia na zdravie obyvateľstva a nielen zistiť, aké dôsledky majú rôzne opatrenia na organizáciu a štruktúru zdravotníctva. Okrem toho sa má preveriť, aké dôsledky majú opatrenia EÚ na základné hodnoty, ktoré sú základom pre zdravotníctvo v jednotlivých členských štátoch. Pritom sa nesmie stratiť zo zreteľa, že jedna a tá istá iniciatíva Spoločenstva môže mať na jednotlivé krajiny rôzne účinky. |
| --- | --- |

1.7

Zastáva názor, že iniciatívy Spoločenstva by sa mali skúmať z hľadiska ich účinkov na oblasť politiky zdravotníctva. Toto skúmanie by malo obsahovať, aké dôsledky budú mať príslušné rozhodnutia na zdravie obyvateľstva a nielen zistiť, aké dôsledky majú rôzne opatrenia na organizáciu a štruktúru zdravotníctva. Okrem toho sa má preveriť, aké dôsledky majú opatrenia EÚ na základné hodnoty, ktoré sú základom pre zdravotníctvo v jednotlivých členských štátoch. Pritom sa nesmie stratiť zo zreteľa, že jedna a tá istá iniciatíva Spoločenstva môže mať na jednotlivé krajiny rôzne účinky.

| 1.8 | Prihovára sa za demokratické a transparentné rozhodovacie procesy a štruktúry zodpovednosti v oblasti spotrebiteľa. Obzvlášť dôležité je, aby si potravinársky priemysel osvojil ekologické a zdravotné hľadiská a poskytoval všetkým občanom, bez ohľadu na ich finančné možnosti, čerstvé a výživné potraviny. |
| --- | --- |

1.8

Prihovára sa za demokratické a transparentné rozhodovacie procesy a štruktúry zodpovednosti v oblasti spotrebiteľa. Obzvlášť dôležité je, aby si potravinársky priemysel osvojil ekologické a zdravotné hľadiská a poskytoval všetkým občanom, bez ohľadu na ich finančné možnosti, čerstvé a výživné potraviny.

| 1.9 | Neschvaľuje, aby zlúčenie politiky ochrany zdravia a spotrebiteľa bolo využité na to, aby podniky propagovali svoje výrobky ako „podporujúce zdravie“ alebo ako „odporučené lekárom“. Výrobcovia nesmú využívať strach z chorôb ako argument na podporu predaja a nesmú spotrebiteľov ani viesť k mylnej domnienke, že niektoré potraviny predstavujú náhradu za zdravú a vyváženú stravu. Rozhodujúce je, aby bol podporovaný rozvoj smerom k lepšiemu zdraviu a zdravším výrobkom a aby sa prekazilo uvádzanie spotrebiteľov do omylu v rámci európskej politiky ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.9

Neschvaľuje, aby zlúčenie politiky ochrany zdravia a spotrebiteľa bolo využité na to, aby podniky propagovali svoje výrobky ako „podporujúce zdravie“ alebo ako „odporučené lekárom“. Výrobcovia nesmú využívať strach z chorôb ako argument na podporu predaja a nesmú spotrebiteľov ani viesť k mylnej domnienke, že niektoré potraviny predstavujú náhradu za zdravú a vyváženú stravu. Rozhodujúce je, aby bol podporovaný rozvoj smerom k lepšiemu zdraviu a zdravším výrobkom a aby sa prekazilo uvádzanie spotrebiteľov do omylu v rámci európskej politiky ochrany spotrebiteľa.

| 1.10 | Zdôrazňuje, že právne základy politiky Spoločenstva na ochranu verejného zdravia a politiky Spoločenstva na ochranu spotrebiteľov sú celkom odlišné. Na základe článku 152 Zmluvy o založení ES v oblasti verejného zdravia: „Činnosti spoločenstva (...) dopĺňajú vnútroštátne politiky.“ No politika ochrany spotrebiteľa, ako bola stanovená v článku 153 Zmluvy o založení ES, podlieha vo veľkej miere všeobecnému prístupu vzhľadom na podporu práv spotrebiteľov a ochranu ich záujmov, predovšetkým čo sa to týka zavŕšenia vnútorného trhu. Odvolávanie sa na spoločný právny základ týchto dvoch politík je preto v rozpore s princípom subsidiarity.
  Legislatíva v spotrebiteľskej oblasti na úrovni EÚ nesmie viesť k tomu, že budú ustanovené špecifické pravidlá alebo legislatíva v oblasti zdravotníctva, ktoré budú v rozpore s organizáciou a orientáciou zdravotníctva v jednotlivých členských štátoch. Avšak zosúladenie politiky ochrany spotrebiteľa s prísnymi kritériami komplementarity a subsidiarity, ktoré sú základom politiky verejného zdravia, by mohlo mať negatívny účinok na právomoci EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.10

Zdôrazňuje, že právne základy politiky Spoločenstva na ochranu verejného zdravia a politiky Spoločenstva na ochranu spotrebiteľov sú celkom odlišné. Na základe článku 152 Zmluvy o založení ES v oblasti verejného zdravia: „Činnosti spoločenstva (...) dopĺňajú vnútroštátne politiky.“ No politika ochrany spotrebiteľa, ako bola stanovená v článku 153 Zmluvy o založení ES, podlieha vo veľkej miere všeobecnému prístupu vzhľadom na podporu práv spotrebiteľov a ochranu ich záujmov, predovšetkým čo sa to týka zavŕšenia vnútorného trhu. Odvolávanie sa na spoločný právny základ týchto dvoch politík je preto v rozpore s princípom subsidiarity.

Legislatíva v spotrebiteľskej oblasti na úrovni EÚ nesmie viesť k tomu, že budú ustanovené špecifické pravidlá alebo legislatíva v oblasti zdravotníctva, ktoré budú v rozpore s organizáciou a orientáciou zdravotníctva v jednotlivých členských štátoch. Avšak zosúladenie politiky ochrany spotrebiteľa s prísnymi kritériami komplementarity a subsidiarity, ktoré sú základom politiky verejného zdravia, by mohlo mať negatívny účinok na právomoci EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa.

| 1.11 | Zastáva názor, že namiesto diskusie o stratégii na „ochranu zdravia a spotrebiteľa“ by bolo presnejšie, keby Komisia uvádzala vo svojom oznámení výraz „ochrana verejného zdravia a spotrebiteľa“, čo by bolo v súlade s právomocami EÚ, ako sú stanovené v článku 152. |
| --- | --- |

1.11

Zastáva názor, že namiesto diskusie o stratégii na „ochranu zdravia a spotrebiteľa“ by bolo presnejšie, keby Komisia uvádzala vo svojom oznámení výraz „ochrana verejného zdravia a spotrebiteľa“, čo by bolo v súlade s právomocami EÚ, ako sú stanovené v článku 152.

| 1.12 | Zdôrazňuje, že zlúčenie politiky ochrany zdravia a spotrebiteľa nesmie viesť k tomu, že pacienti v zdravotníctve a spotrebitelia na trhu budú postavení na jednu rovinu. Trh pre zdravotné výkony sa v celom rade zásadných bodov odlišuje od „normálneho“ trhu pre spotrebiteľov. To sa okrem iného prejavuje neistotou, v akom rozsahu sa budú zdravotnícke výkony využívať a aké náklady z toho vyplývajú. Aj s ohľadom na externé účinky pri využití zdravotníckych výkonov vládne neistota a medzi tým, kto služby ponúka a spotrebiteľom/pacientom existuje informačná asymetria. Je žiadúce, aby občania, bez ohľadu na ich sociálno-ekonomické pozadie, mali rovnoprávny prístup príp. rovnaké možnosti na využitie zdravotníckych výkonov. Členské štáty musia mať aj naďalej možnosť stanoviť si priority v potrebnom rozsahu a vykonať protiopatrenia a intervencie. |
| --- | --- |

1.12

Zdôrazňuje, že zlúčenie politiky ochrany zdravia a spotrebiteľa nesmie viesť k tomu, že pacienti v zdravotníctve a spotrebitelia na trhu budú postavení na jednu rovinu. Trh pre zdravotné výkony sa v celom rade zásadných bodov odlišuje od „normálneho“ trhu pre spotrebiteľov. To sa okrem iného prejavuje neistotou, v akom rozsahu sa budú zdravotnícke výkony využívať a aké náklady z toho vyplývajú. Aj s ohľadom na externé účinky pri využití zdravotníckych výkonov vládne neistota a medzi tým, kto služby ponúka a spotrebiteľom/pacientom existuje informačná asymetria. Je žiadúce, aby občania, bez ohľadu na ich sociálno-ekonomické pozadie, mali rovnoprávny prístup príp. rovnaké možnosti na využitie zdravotníckych výkonov. Členské štáty musia mať aj naďalej možnosť stanoviť si priority v potrebnom rozsahu a vykonať protiopatrenia a intervencie.

| 1.13 | Odporúča, aby sa bez ohľadu na zlúčenie oblasti zdravia a spotrebiteľa do jedného spoločného programu aj v budúcnosti ich zvláštnosti zohľadňovali. Toto sa môže diať účelovým viazaním prostriedkov na politiku ochrany zdravia a spotrebiteľa. V programe Komisie je podrobne popísané rozdelenie prostriedkov v období rokov 2007-2013. Pokiaľ je to možné, mala by existovať možnosť v ďalšom priebehu programu meniť priority napr. v súvislosti s plánovaným hodnotením po troch rokoch. To by súhlasilo s úmyslom programu pracovať s pružnými akčnými plánmi. |
| --- | --- |

1.13

Odporúča, aby sa bez ohľadu na zlúčenie oblasti zdravia a spotrebiteľa do jedného spoločného programu aj v budúcnosti ich zvláštnosti zohľadňovali. Toto sa môže diať účelovým viazaním prostriedkov na politiku ochrany zdravia a spotrebiteľa. V programe Komisie je podrobne popísané rozdelenie prostriedkov v období rokov 2007-2013. Pokiaľ je to možné, mala by existovať možnosť v ďalšom priebehu programu meniť priority napr. v súvislosti s plánovaným hodnotením po troch rokoch. To by súhlasilo s úmyslom programu pracovať s pružnými akčnými plánmi.

| 1.14 | Pripúšťa, že v určitých oblastiach zdravotníctva by bola žiadúca lepšia koordinácia medzi členskými štátmi pomocou otvorenej metódy koordinácie. Platí to napríklad pre mobilitu pacientov a vzdelávanie a nábor personálu do zdravotníctva. |
| --- | --- |

1.14

Pripúšťa, že v určitých oblastiach zdravotníctva by bola žiadúca lepšia koordinácia medzi členskými štátmi pomocou otvorenej metódy koordinácie. Platí to napríklad pre mobilitu pacientov a vzdelávanie a nábor personálu do zdravotníctva.

| 1.15 | Zastáva názor, že predpoklady pre dobrý zdravotný stav občanov sa vytvárajú v ich bezprostrednom okolí. Organizácie v oblasti zdravotníctva pritom nie sú jedinými aktérmi. V mnohých členských štátoch zodpovedajú za zdravotníctvo a verejné zdravie svojich komunít regionálne a miestne orgány. Výbor regiónov a regionálne a miestne orgány zodpovedné za tieto oblasti by mali mať preto tiež vplyv na celkovú zdravotnícku stratégiu Únie. Stanovisko Výboru regiónov by sa malo zohľadňovať najmä pri rozhodnutiach a iniciatívach, ktoré sa týkajú úloh miestnych a regionálnych orgánov v zdravotníctve a ich zodpovednosti v oblasti verejného zdravia. Očakáva sa, že regionálne a miestne orgány budú zapojené napr. do uskutočnenia iniciatív v súvislosti s určovaním zdravotníckych ukazovateľov a porovnávacích hodnôt („benchmarking“) a že budú mať na ne vplyv, napríklad pri témach ako je vlastná zodpovednosť alebo vplyv v súvislosti s duševným zdravím, diétou a výživou ako aj alkoholom. |
| --- | --- |

1.15

Zastáva názor, že predpoklady pre dobrý zdravotný stav občanov sa vytvárajú v ich bezprostrednom okolí. Organizácie v oblasti zdravotníctva pritom nie sú jedinými aktérmi. V mnohých členských štátoch zodpovedajú za zdravotníctvo a verejné zdravie svojich komunít regionálne a miestne orgány. Výbor regiónov a regionálne a miestne orgány zodpovedné za tieto oblasti by mali mať preto tiež vplyv na celkovú zdravotnícku stratégiu Únie. Stanovisko Výboru regiónov by sa malo zohľadňovať najmä pri rozhodnutiach a iniciatívach, ktoré sa týkajú úloh miestnych a regionálnych orgánov v zdravotníctve a ich zodpovednosti v oblasti verejného zdravia. Očakáva sa, že regionálne a miestne orgány budú zapojené napr. do uskutočnenia iniciatív v súvislosti s určovaním zdravotníckych ukazovateľov a porovnávacích hodnôt („benchmarking“) a že budú mať na ne vplyv, napríklad pri témach ako je vlastná zodpovednosť alebo vplyv v súvislosti s duševným zdravím, diétou a výživou ako aj alkoholom.

| 1.16 | Prihovára sa za to, aby bola občianska spoločnosť nabádaná k účasti na rozvojovej práci a k príspevkom. Spoluúčasť občanov pri zdravotníckej a spotrebiteľskej politike EÚ musí byť zabezpečená. Je dôležité, aby boli relevantné siete v oblasti zdravia a spotrebiteľa na úrovni Spoločenstva podporované a konzultované. Platí to napríklad pre spotrebiteľské organizácie, spolky na ochranu záujmov pacientov a iné z odborného hľadiska dôležité siete. |
| --- | --- |

1.16

Prihovára sa za to, aby bola občianska spoločnosť nabádaná k účasti na rozvojovej práci a k príspevkom. Spoluúčasť občanov pri zdravotníckej a spotrebiteľskej politike EÚ musí byť zabezpečená. Je dôležité, aby boli relevantné siete v oblasti zdravia a spotrebiteľa na úrovni Spoločenstva podporované a konzultované. Platí to napríklad pre spotrebiteľské organizácie, spolky na ochranu záujmov pacientov a iné z odborného hľadiska dôležité siete.

| 1.17 | Poukazuje na to, že Komisia musí zabezpečiť, aby pracovníci výkonnej agentúry preukázali potrebnú kvalifikáciu, aby mohli uplatňovať a uskutočňovať program Komisie. Myslí sa tým kvalifikácia v oblasti ochrany spotrebiteľa a zdravia, ale aj interdisciplinárna kvalifikácia. |
| --- | --- |

1.17

Poukazuje na to, že Komisia musí zabezpečiť, aby pracovníci výkonnej agentúry preukázali potrebnú kvalifikáciu, aby mohli uplatňovať a uskutočňovať program Komisie. Myslí sa tým kvalifikácia v oblasti ochrany spotrebiteľa a zdravia, ale aj interdisciplinárna kvalifikácia.

| 1.18 | Je toho názoru, že novým členským štátom sa musí venovať zvláštna pozornosť, aby sa splnili spoločné a perspektívne výzvy v oblasti zdravotníckej starostlivosti a ochrany spotrebiteľa. Nové členské štáty by mali byť pri vytváraní zdravotníckych a spotrebiteľských opatrení vedome podporované s cieľom odstrániť tak rozdiely a nerovnosti v zdravotníctve v EÚ, aby došlo k postupnému približovaniu k najvyššej úrovni v rámci Únie. Je napríklad preto neuspokojivé, že podľa zistení Eurostatu je priemerná dĺžka života v nových členských štátoch oveľa nižšia v porovnaní so starými členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.18

Je toho názoru, že novým členským štátom sa musí venovať zvláštna pozornosť, aby sa splnili spoločné a perspektívne výzvy v oblasti zdravotníckej starostlivosti a ochrany spotrebiteľa. Nové členské štáty by mali byť pri vytváraní zdravotníckych a spotrebiteľských opatrení vedome podporované s cieľom odstrániť tak rozdiely a nerovnosti v zdravotníctve v EÚ, aby došlo k postupnému približovaniu k najvyššej úrovni v rámci Únie. Je napríklad preto neuspokojivé, že podľa zistení Eurostatu je priemerná dĺžka života v nových členských štátoch oveľa nižšia v porovnaní so starými členskými štátmi.

| 1.19 | Víta, že v rámci navrhovaného programu Komisie sa na zlepšenie zdravia obyvateľstva môžu použiť prostriedky zo štrukturálnych fondov (Európsky fond regionálneho rozvoja 2007-2013). Pre výbor je dôležité upozornenie, že tieto prostriedky by mali byť použité iba v počiatočnej fáze projektov a nie na ich nepretržité uskutočňovanie. |
| --- | --- |

1.19

Víta, že v rámci navrhovaného programu Komisie sa na zlepšenie zdravia obyvateľstva môžu použiť prostriedky zo štrukturálnych fondov (Európsky fond regionálneho rozvoja 2007-2013). Pre výbor je dôležité upozornenie, že tieto prostriedky by mali byť použité iba v počiatočnej fáze projektov a nie na ich nepretržité uskutočňovanie.

| 1.20 | Považuje za vhodné, aby sa zvláštna pozornosť venovala susedným štátom EÚ, aby sa zvládli spoločné a perspektívne výzvy v oblasti zdravotníckej starostlivosti a ochrany spotrebiteľa. Tieto krajiny by mali byť pri vytváraní zdravotníckych a spotrebiteľských opatrení vedome podporované, aby sa zredukovali rozdiely a nerovnosti v tejto oblasti v rámci Európy a na jej okrajoch. |
| --- | --- |

1.20

Považuje za vhodné, aby sa zvláštna pozornosť venovala susedným štátom EÚ, aby sa zvládli spoločné a perspektívne výzvy v oblasti zdravotníckej starostlivosti a ochrany spotrebiteľa. Tieto krajiny by mali byť pri vytváraní zdravotníckych a spotrebiteľských opatrení vedome podporované, aby sa zredukovali rozdiely a nerovnosti v tejto oblasti v rámci Európy a na jej okrajoch.

| 1.21 | Zdôrazňuje, že zlúčenie záujmov v oblasti zdravotníckej starostlivosti a ochrany spotrebiteľa môže umožniť väčšie spoločenské vyrovnanie v rámci členských krajín, pretože sociálno-ekonomické rozdiely sú často príčinou rozdielnej situácie v oblasti spotrebiteľa a zdravia. Nerovnostiam v rámci členských štátov príp. medzi nimi je potrebné venovať zvláštnu pozornosť. Zvýšené zameranie sa na okrajové skupiny, ako napríklad skupiny s nízkymi príjmami, s nadmernou hmotnosťou a etnické menšiny, je nevyhnutné pre dosiahnutie smerodajného cieľa rovnakých možností pre všetkých. Je tiež potrebné zdôrazniť význam vlastnej zodpovednosti jednotlivca za svoje zdravie. Je žiadúce, aby zdravotnícka a spotrebiteľská politika podporovala rozhodnutia orientované na zdravie, pretože tak sa dajú potlačiť choroby podmienené životným štýlom. Výskumy ukazujú, že okrajové skupiny častejšie trpia zdravotnými poruchami a chorobami podmienenými životným štýlom. Keď sa okrajovým skupinám pomôže prijať „zdravé“ rozhodnutia, môžu sa tak zmierniť sociálno-ekonomické nerovnosti. |
| --- | --- |

1.21

Zdôrazňuje, že zlúčenie záujmov v oblasti zdravotníckej starostlivosti a ochrany spotrebiteľa môže umožniť väčšie spoločenské vyrovnanie v rámci členských krajín, pretože sociálno-ekonomické rozdiely sú často príčinou rozdielnej situácie v oblasti spotrebiteľa a zdravia. Nerovnostiam v rámci členských štátov príp. medzi nimi je potrebné venovať zvláštnu pozornosť. Zvýšené zameranie sa na okrajové skupiny, ako napríklad skupiny s nízkymi príjmami, s nadmernou hmotnosťou a etnické menšiny, je nevyhnutné pre dosiahnutie smerodajného cieľa rovnakých možností pre všetkých. Je tiež potrebné zdôrazniť význam vlastnej zodpovednosti jednotlivca za svoje zdravie. Je žiadúce, aby zdravotnícka a spotrebiteľská politika podporovala rozhodnutia orientované na zdravie, pretože tak sa dajú potlačiť choroby podmienené životným štýlom. Výskumy ukazujú, že okrajové skupiny častejšie trpia zdravotnými poruchami a chorobami podmienenými životným štýlom. Keď sa okrajovým skupinám pomôže prijať „zdravé“ rozhodnutia, môžu sa tak zmierniť sociálno-ekonomické nerovnosti.

| 1.22 | Zastáva názor, že informácie, ktoré bude šíriť Komisia, majú byť pre prijímateľov užitočné. Majú byť navrhnuté metódy cieleného využitia informačných kampaní, aby boli oslovené žiadúce cieľové skupiny. Plánuje sa uprednostniť interaktívne sprostredkovateľské a informačné kampane pred rozposielaním rovnakých informačných materiálov. Pri šírení informácií na tému zdravie a ochrana spotrebiteľa by mohlo byť obzvlášť užitočné osloviť najmä deti a mládež, aby sa včas pôsobilo proti zlému životnému štýlu, ktorý by mal dlhodobé dôsledky pre zdravie. V tomto ohľade môžu hrať dôležitú úlohu predškolské zariadenia, školy a dobrovoľnícke organizácie. |
| --- | --- |

1.22

Zastáva názor, že informácie, ktoré bude šíriť Komisia, majú byť pre prijímateľov užitočné. Majú byť navrhnuté metódy cieleného využitia informačných kampaní, aby boli oslovené žiadúce cieľové skupiny. Plánuje sa uprednostniť interaktívne sprostredkovateľské a informačné kampane pred rozposielaním rovnakých informačných materiálov. Pri šírení informácií na tému zdravie a ochrana spotrebiteľa by mohlo byť obzvlášť užitočné osloviť najmä deti a mládež, aby sa včas pôsobilo proti zlému životnému štýlu, ktorý by mal dlhodobé dôsledky pre zdravie. V tomto ohľade môžu hrať dôležitú úlohu predškolské zariadenia, školy a dobrovoľnícke organizácie.

| 1.23 | Vyzýva Komisiu, aby pri svojej informačnej činnosti brala ohľad na právo jednotlivých členských krajín stanoviť pravidlá pre práva a povinnosti pri znášaní nákladov v zdravotníctve v rámci ich vlastného systému sociálneho zabezpečenia ako aj podmienky platné pre rôzne výkony a práva spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.23

Vyzýva Komisiu, aby pri svojej informačnej činnosti brala ohľad na právo jednotlivých členských krajín stanoviť pravidlá pre práva a povinnosti pri znášaní nákladov v zdravotníctve v rámci ich vlastného systému sociálneho zabezpečenia ako aj podmienky platné pre rôzne výkony a práva spotrebiteľov.

| 1.24 | Odporúča, aby boli informácie prístupné tam, kde sa na ne občania môžu pýtať a v jednotlivých členských štátoch by ich malo sprevádzať kompetentné poradenstvo. Osveta pre okrajové skupiny spadá do kompetencie miestnych a regionálnych orgánov. Aj skupina pacientov odkázaná na ochranu musí mať prístup k informáciám na zdravotnícku a spotrebiteľskú tému. Jednotný informačný materiál pre všetkých občanov by nerovnosti medzi rôznymi spoločenskými skupinami v rámci jednotlivých členských štátov iba zväčšil, pretože prieskumy ukázali, že informačné kampane vedia účinnejšie osloviť finančne lepšie postavené skupiny než znevýhodnené spoločenské skupiny. Keď majú byť kampane úspešné, je potrebné zapojiť miestnu a regionálnu úroveň do tohto úsilia. |
| --- | --- |

1.24

Odporúča, aby boli informácie prístupné tam, kde sa na ne občania môžu pýtať a v jednotlivých členských štátoch by ich malo sprevádzať kompetentné poradenstvo. Osveta pre okrajové skupiny spadá do kompetencie miestnych a regionálnych orgánov. Aj skupina pacientov odkázaná na ochranu musí mať prístup k informáciám na zdravotnícku a spotrebiteľskú tému. Jednotný informačný materiál pre všetkých občanov by nerovnosti medzi rôznymi spoločenskými skupinami v rámci jednotlivých členských štátov iba zväčšil, pretože prieskumy ukázali, že informačné kampane vedia účinnejšie osloviť finančne lepšie postavené skupiny než znevýhodnené spoločenské skupiny. Keď majú byť kampane úspešné, je potrebné zapojiť miestnu a regionálnu úroveň do tohto úsilia.

| 1.25 | Vyzýva Komisiu, aby pri zbere údajov a plánovaní svojich informačných kampaní sledovala rozvoj technológií a komunikácie. Technológia a komunikácia sa rozvíjajú obrovským tempom. Tu je potrebné držať krok s vývojom, ak sa aj v budúcnosti má pôsobiť na verejnosť. |
| --- | --- |

1.25

Vyzýva Komisiu, aby pri zbere údajov a plánovaní svojich informačných kampaní sledovala rozvoj technológií a komunikácie. Technológia a komunikácia sa rozvíjajú obrovským tempom. Tu je potrebné držať krok s vývojom, ak sa aj v budúcnosti má pôsobiť na verejnosť.

| 1.26 | Konštatuje, že vzhľadom na to, že je trh s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami vystavený z veľkej časti dovozu z tretích krajín, v ktorých záruky zdravotnej neškodnosti a pravosti výrobkov nemusia spĺňať európske požiadavky na bezpečnosť, spotrebitelia musia dostať jasné a úplné informácie o možnosti spätne určiť pôvod výrobkov, aby sa mohli uvedomelo rozhodnúť. |
| --- | --- |

1.26

Konštatuje, že vzhľadom na to, že je trh s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami vystavený z veľkej časti dovozu z tretích krajín, v ktorých záruky zdravotnej neškodnosti a pravosti výrobkov nemusia spĺňať európske požiadavky na bezpečnosť, spotrebitelia musia dostať jasné a úplné informácie o možnosti spätne určiť pôvod výrobkov, aby sa mohli uvedomelo rozhodnúť.

| 1.27 | Víta, že sa Komisia chce obmedziť na malý počet informačných kampaní, ktoré však budú mať veľký rozsah a účinok na verejnosť. Tu sa otvára možnosť pracovať úsporne. Dôležité je, aby bol spoločný sekretariát hodnotený nielen podľa množstva vykonaných projektov, ale aj so zreteľom na konečný účinok týchto projektov. |
| --- | --- |

1.27

Víta, že sa Komisia chce obmedziť na malý počet informačných kampaní, ktoré však budú mať veľký rozsah a účinok na verejnosť. Tu sa otvára možnosť pracovať úsporne. Dôležité je, aby bol spoločný sekretariát hodnotený nielen podľa množstva vykonaných projektov, ale aj so zreteľom na konečný účinok týchto projektov.

| 1.28 | Vyzýva Komisiu, aby podporila vytvorenie siete pre výmenu skúseností a rozširovanie osvedčenej praxe, ktorá je dôležitou súčasťou metódy otvorenej koordinácie. Výbor regiónov by mal byť tiež do toho zapojený a je dôležité, aby miestne a regionálne orgány, ktoré sú zodpovedné za zdravotníctvo, mohli ovplyvňovať celkovú zdravotnícku stratégiu Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.28

Vyzýva Komisiu, aby podporila vytvorenie siete pre výmenu skúseností a rozširovanie osvedčenej praxe, ktorá je dôležitou súčasťou metódy otvorenej koordinácie. Výbor regiónov by mal byť tiež do toho zapojený a je dôležité, aby miestne a regionálne orgány, ktoré sú zodpovedné za zdravotníctvo, mohli ovplyvňovať celkovú zdravotnícku stratégiu Spoločenstva.

| 1.29 | Zdôrazňuje, aby Komisia udržiavala úzky kontakt so svetom výskumu a aby bola zachovaná dôveryhodnosť jeho informačných a preventívnych kampaní. Štruktúrovaná a koordinovaná spolupráca na európskej úrovni za účelom výmeny skúseností, prenosu vedomostí a výskumu rozvoja v oblasti ochrany zdravia a spotrebiteľa by mohla byť významným prínosom pre členské štáty, čo výbor zdôraznil aj vo svojom stanovisku k siedmemu rámcovému programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (CdR 155/2005 fin). To by sa malo diať v súlade s európskym rámcovým výskumným programom. |
| --- | --- |

1.29

Zdôrazňuje, aby Komisia udržiavala úzky kontakt so svetom výskumu a aby bola zachovaná dôveryhodnosť jeho informačných a preventívnych kampaní. Štruktúrovaná a koordinovaná spolupráca na európskej úrovni za účelom výmeny skúseností, prenosu vedomostí a výskumu rozvoja v oblasti ochrany zdravia a spotrebiteľa by mohla byť významným prínosom pre členské štáty, čo výbor zdôraznil aj vo svojom stanovisku k siedmemu rámcovému programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (CdR 155/2005 fin). To by sa malo diať v súlade s európskym rámcovým výskumným programom.

| 1.30 | Zastáva názor, že členské štáty musia mať prístup k spoľahlivým údajom a kvalitným informáciám, ak chcú podporovať osvedčené postupy a porovnávať štandardy a tým vytvoriť potrebné predpoklady pre uskutočnenie početných navrhovaných iniciatív v oblasti ochrany zdravia a spotrebiteľa. Vytvorenie spoločných databáz a ukazovateľov by malo prebehnúť v spolupráci s ostatnými príslušnými aktérmi a tiež po dohode s OSN, OECD, Radou Európy a WHO. Je v kompetencii jednotlivých členských štátov prijať opatrenia a nové iniciatívy na základe získaných porovnateľných údajov a informácií. |
| --- | --- |

1.30

Zastáva názor, že členské štáty musia mať prístup k spoľahlivým údajom a kvalitným informáciám, ak chcú podporovať osvedčené postupy a porovnávať štandardy a tým vytvoriť potrebné predpoklady pre uskutočnenie početných navrhovaných iniciatív v oblasti ochrany zdravia a spotrebiteľa. Vytvorenie spoločných databáz a ukazovateľov by malo prebehnúť v spolupráci s ostatnými príslušnými aktérmi a tiež po dohode s OSN, OECD, Radou Európy a WHO. Je v kompetencii jednotlivých členských štátov prijať opatrenia a nové iniciatívy na základe získaných porovnateľných údajov a informácií.

| 1.31 | Víta, že v pomere k obom existujúcim programom sa prostriedky značne zvyšujú. Tým je daný jasný signál, že ochrana zdravia resp. spotrebiteľa má veľký význam tak pre kvalitu života jednotlivých občanov EÚ ako aj pre konkurencieschopnosť celej EÚ. |
| --- | --- |

1.31

Víta, že v pomere k obom existujúcim programom sa prostriedky značne zvyšujú. Tým je daný jasný signál, že ochrana zdravia resp. spotrebiteľa má veľký význam tak pre kvalitu života jednotlivých občanov EÚ ako aj pre konkurencieschopnosť celej EÚ.

| 1.32 | Konštatuje, že rokovania o finančnom základe ešte nie sú ukončené. Konečná výška prostriedkov závisí od stále prebiehajúcich rokovaní o finančnom výhľade na obdobie 2007-2013. Výbor regiónov by privítal, keby táto oblasť – tak ako sa to v programe a v stratégii navrhuje – bola lepšie finančne dotovaná. |
| --- | --- |

1.32

Konštatuje, že rokovania o finančnom základe ešte nie sú ukončené. Konečná výška prostriedkov závisí od stále prebiehajúcich rokovaní o finančnom výhľade na obdobie 2007-2013. Výbor regiónov by privítal, keby táto oblasť – tak ako sa to v programe a v stratégii navrhuje – bola lepšie finančne dotovaná.

V Bruseli 16. februára 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 34, 18.2.2005, s.22.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 144, 16.5.2001, s. 43.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 51.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 43, 18.2.2005, s. 13, CdR 149/2005

4

---

| 16.8.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 192/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 192/12

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému Zelená kniha o energetickej účinnosti alebo Menej znamená viac

(2006/C 192/03)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Zelenú knihu o energetickej účinnosti (KOM(2005) 265, konečné znenie),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie zo 7. júna 2005 požiadať výbor o konzultáciu v tejto veci podľa článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu zo 16. novembra 2005 poveriť komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na svoje stanovisko zo 17. júna 2004 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o účinnosti koncovej spotreby energie a energetických službách (KOM(2003) 739, konečné znenie (COD) – CdR 92/2003 (1)),

so zreteľom na svoje stanovisko z 20. novembra 2002 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa prijíma viacročný program aktivít v oblasti energetiky – Program „Inteligentná energia pre Európu“ (2003 – 2006) (KOM(2002) 162, konečné znenie – 2002/0082 (COD) – CdR 187/2002 (2)),

so zreteľom na svoje stanovisko z 15. novembra 2001 k Zelenej knihe Komisie „K európskej stratégii zabezpečenia energetických dodávok“ (KOM(2000) 769, konečné znenie – CdR 38/2001 (3)),

so zreteľom na svoje stanovisko z 15. novembra 2001 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetických vlastnostiach budov (KOM(2001) 226, konečné znenie – 2001/0098 (COD) – CdR 202/2001 (4)),

so zreteľom na svoje stanovisko z 13. decembra 2000 k oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o akčnom pláne na zlepšenie energetickej účinnosti v Európskom spoločenstve KOM(2000) 247, konečné znenie – CdR 270/2000 (5),

so zreteľom na návrh svojho stanoviska (CdR 216/2005 rev.1) prijatý 1. decembra 2005 komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: pán Bernd VÖGERLE, podpredseda rakúskeho združenia obcí (AT-SES)),

jednomyseľne prijal na svojom 63. plenárnom zasadnutí 15.–16. februára 2006 (schôdza zo 16. februára) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

| 1.1 | víta na základe súčasného vývoja, ktorý počíta s nárastom spotreby energie v Európe až o 10 % v najbližších 15 rokoch, Zelenú knihu Európskej komisie ako aj iniciatívy na zvýšenie energetickej účinnosti všeobecne; |
| --- | --- |

1.1

víta na základe súčasného vývoja, ktorý počíta s nárastom spotreby energie v Európe až o 10 % v najbližších 15 rokoch, Zelenú knihu Európskej komisie ako aj iniciatívy na zvýšenie energetickej účinnosti všeobecne;

| 1.2 | zdôrazňuje mimoriadny význam energetickej účinnosti, najmä vzhľadom na aktuálnu krízu na trhu s plynom. Zásobovanie Európy energiou sa musí diverzifikovať, aby sa minimalizovali závislosti, ako ich v súčasnosti možno pozorovať na Ukrajine alebo v Bulharsku. Na základe Zelenej knihy o energetickej účinnosti je možné celkovo znížiť závislosť na rope a zemnom plyne a v tejto súvislosti vypracovať európsky akčný plán; |
| --- | --- |

1.2

zdôrazňuje mimoriadny význam energetickej účinnosti, najmä vzhľadom na aktuálnu krízu na trhu s plynom. Zásobovanie Európy energiou sa musí diverzifikovať, aby sa minimalizovali závislosti, ako ich v súčasnosti možno pozorovať na Ukrajine alebo v Bulharsku. Na základe Zelenej knihy o energetickej účinnosti je možné celkovo znížiť závislosť na rope a zemnom plyne a v tejto súvislosti vypracovať európsky akčný plán;

| 1.3 | víta zohľadnenie opatrení na všetkých možných úrovniach zavádzania (EÚ, celoštátne, regionálne, miestne) a upozorňuje, že pri ich uplatňovaní je potrebné dodržiavať princíp subsidiarity; |
| --- | --- |

1.3

víta zohľadnenie opatrení na všetkých možných úrovniach zavádzania (EÚ, celoštátne, regionálne, miestne) a upozorňuje, že pri ich uplatňovaní je potrebné dodržiavať princíp subsidiarity;

| 1.4 | uvedomuje si, že energetická účinnosť je významným príspevkom na dosiahnutie všetkých troch hlavých cieľov energetickej politiky: zabezpečenie zásobovania, ochrany životného prostredia a ochrany pred klimatickými zmenami, ako aj konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

1.4

uvedomuje si, že energetická účinnosť je významným príspevkom na dosiahnutie všetkých troch hlavých cieľov energetickej politiky: zabezpečenie zásobovania, ochrany životného prostredia a ochrany pred klimatickými zmenami, ako aj konkurencieschopnosti;

| 1.5 | zdôrazňuje aj význam sociálneho rozmeru opatrení na zabezpečenie energetickej účinnosti, ktorý zahŕňa vytvorenie a zabezpečenie miestnych a regionálnych pracovných miest a chráni spotrebiteľov pred neúnosnými nákladmi za energiu; |
| --- | --- |

1.5

zdôrazňuje aj význam sociálneho rozmeru opatrení na zabezpečenie energetickej účinnosti, ktorý zahŕňa vytvorenie a zabezpečenie miestnych a regionálnych pracovných miest a chráni spotrebiteľov pred neúnosnými nákladmi za energiu;

| 1.6 | poukazuje na skutočnosť, že pri stanovovaní ďalších predpisov týkajúcich sa energetickej účinnosti pre členské štáty sa nesmie postupovať príliš rýchlo. Ako sa uvádza aj v samotnej Zelenej knihe, už v súčasnosti sa uplatňuje resp. vypracováva veľké množstvo opatrení EÚ na zvýšenie energetickej účinnosti, ktoré ešte nemali čas dosiahnuť výsledky, resp. ešte musia byť zavedené do praxe. Príkladom takýchto opatrení je napríklad smernica o budovách, ktorá podporuje využívanie vysoko účinnej kombinovanej výroby elektriny a tepla, alebo smernica o koncovej energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

1.6

poukazuje na skutočnosť, že pri stanovovaní ďalších predpisov týkajúcich sa energetickej účinnosti pre členské štáty sa nesmie postupovať príliš rýchlo. Ako sa uvádza aj v samotnej Zelenej knihe, už v súčasnosti sa uplatňuje resp. vypracováva veľké množstvo opatrení EÚ na zvýšenie energetickej účinnosti, ktoré ešte nemali čas dosiahnuť výsledky, resp. ešte musia byť zavedené do praxe. Príkladom takýchto opatrení je napríklad smernica o budovách, ktorá podporuje využívanie vysoko účinnej kombinovanej výroby elektriny a tepla, alebo smernica o koncovej energetickej účinnosti;

| 1.7 | upozorňuje na skutočnosť, že v mnohých členských štátoch a oblastiach už existujú stratégie a programy opatrení zamerané na podobné ciele, resp. s rovnakým výsledkom, aké požaduje Zelená kniha. Ako príklad uveďme stratégie na ochranu proti klimatickým zmenám (od ratifikácie Kjótskeho protokolu), alokačné plány (v rámci obchodu s emisiami) a znižovanie škodlivín v ovzduší (v rámci smernice o národných emisných stropoch pre určité látky znečisťujúce ovzdušie – smernica NEC). Preto je potrebné zameriavať sa v strednodobom časovom horizonte nie na nové plány zlepšenia energetickej účinnosti, ale na dôslednú realizáciu už existujúcich opatrení.
  Ako ukazujú skúsenosti s realizáciou týchto plánov, často sú to opatrenia, ktoré je možné prijať vo veľmi krátkej dobe, avšak ktorých výsledok sa prejaví až po dlhšom čase; |
| --- | --- |

1.7

upozorňuje na skutočnosť, že v mnohých členských štátoch a oblastiach už existujú stratégie a programy opatrení zamerané na podobné ciele, resp. s rovnakým výsledkom, aké požaduje Zelená kniha. Ako príklad uveďme stratégie na ochranu proti klimatickým zmenám (od ratifikácie Kjótskeho protokolu), alokačné plány (v rámci obchodu s emisiami) a znižovanie škodlivín v ovzduší (v rámci smernice o národných emisných stropoch pre určité látky znečisťujúce ovzdušie – smernica NEC). Preto je potrebné zameriavať sa v strednodobom časovom horizonte nie na nové plány zlepšenia energetickej účinnosti, ale na dôslednú realizáciu už existujúcich opatrení.

Ako ukazujú skúsenosti s realizáciou týchto plánov, často sú to opatrenia, ktoré je možné prijať vo veľmi krátkej dobe, avšak ktorých výsledok sa prejaví až po dlhšom čase;

| 1.8 | poukazuje na početné iniciatívy v oblasti energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie, ktoré boli zavedené na miestnej a regionálnej úrovni, a ktorých výsledky sú verejnosti prístupné prostredníctvom rôznych internetových stránok. Za všetky tu uveďme zozbierané osvedčené postupy z celej Európy na stránkach ManagEnergy a Energie Cités (6); |
| --- | --- |

1.8

poukazuje na početné iniciatívy v oblasti energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie, ktoré boli zavedené na miestnej a regionálnej úrovni, a ktorých výsledky sú verejnosti prístupné prostredníctvom rôznych internetových stránok. Za všetky tu uveďme zozbierané osvedčené postupy z celej Európy na stránkach ManagEnergy a Energie Cités (6);

| 1.9 | je si vedomý skutočnosti, že nárast energetickej účinnosti je politikou malých krokov. Tieto malé kroky sa vykonávajú vo veľkej miere práve na miestnej a regionálnej úrovni, ktorá vďaka svojej blízkosti k občanom zastáva dôležitú funkciu pri zvyšovaní informovanosti; |
| --- | --- |

1.9

je si vedomý skutočnosti, že nárast energetickej účinnosti je politikou malých krokov. Tieto malé kroky sa vykonávajú vo veľkej miere práve na miestnej a regionálnej úrovni, ktorá vďaka svojej blízkosti k občanom zastáva dôležitú funkciu pri zvyšovaní informovanosti;

| 1.10 | kriticky poukazuje na skutočnosť, že ciele liberalizácie energetického trhu EÚ (zvýšenie konkurencie s cieľom zníženia cien) sa len ťažko dajú skombinovať s energetickou účinnosťou. Klesajúce ceny nie sú stimulom pre energetickú účinnosť. Okrem toho sa kvôli nedostatočným investíciám odďaľuje obnova existujúcich elektrární; |
| --- | --- |

1.10

kriticky poukazuje na skutočnosť, že ciele liberalizácie energetického trhu EÚ (zvýšenie konkurencie s cieľom zníženia cien) sa len ťažko dajú skombinovať s energetickou účinnosťou. Klesajúce ceny nie sú stimulom pre energetickú účinnosť. Okrem toho sa kvôli nedostatočným investíciám odďaľuje obnova existujúcich elektrární;

| 1.11 | považuje opatrenia zamerané na podporu politiky liberalizovaného trhu orientovaného na dopyt za rozumné. To znamená aj zahrnutie environmentálnych nákladov do spotrebiteľských cien a zabezpečenie rovnakého prístupu k rozvodnej sieti. Stratégie na zvýšenie energetickej účinnosti sú obzvlášť dôležité tam, kde je potrebné vytvoriť protipól k súčasnej politike orientovanej na ponuku; |
| --- | --- |

1.11

považuje opatrenia zamerané na podporu politiky liberalizovaného trhu orientovaného na dopyt za rozumné. To znamená aj zahrnutie environmentálnych nákladov do spotrebiteľských cien a zabezpečenie rovnakého prístupu k rozvodnej sieti. Stratégie na zvýšenie energetickej účinnosti sú obzvlášť dôležité tam, kde je potrebné vytvoriť protipól k súčasnej politike orientovanej na ponuku;

2.   Odporúčania Výboru regiónov

| 2.1 | žiada, aby v prípade ich zavedenia boli plány energetickej účinnosti vytvorené ako 5-ročné plány s maximálne dvoma hodnoteniami. Plány, ktoré treba každoročne vypracúvať a hodnotiť, neprinášajú v praxi dostatočne uspokojivé výsledky a preto nie sú vhodnou alternatívou (otázka 3); |
| --- | --- |

2.1

žiada, aby v prípade ich zavedenia boli plány energetickej účinnosti vytvorené ako 5-ročné plány s maximálne dvoma hodnoteniami. Plány, ktoré treba každoročne vypracúvať a hodnotiť, neprinášajú v praxi dostatočne uspokojivé výsledky a preto nie sú vhodnou alternatívou (otázka 3);

| 2.2 | zdôrazňuje najmä, že pri stanovovaní opatrení je potrebné brať bezpodmienečne ohľad na rozdielne predošlé výkony a možnosti jednotlivých členských štátov, rovnako ako vypracovať pre každé opatrenie analýzu nákladov a úžitku, a to vopred; |
| --- | --- |

2.2

zdôrazňuje najmä, že pri stanovovaní opatrení je potrebné brať bezpodmienečne ohľad na rozdielne predošlé výkony a možnosti jednotlivých členských štátov, rovnako ako vypracovať pre každé opatrenie analýzu nákladov a úžitku, a to vopred;

| 2.3 | odmieta stanovenie konkrétnych cieľov v oblasti energetickej účinnosti. Je totiž potrebné zabrániť tomu, aby vznikli výhody v súťaži pre tie krajiny, ktoré dosiaľ málo šetrili energiou. Členské krajiny, ktoré už predtým prijali opatrenia na úsporu energie alebo používajú obzvlášť účinné technológie, majú menší potenciál na ďalšie zvyšovanie energetickej účinnosti a boli by pri stanovení konkrétnych cieľov jasne v nevýhode; |
| --- | --- |

2.3

odmieta stanovenie konkrétnych cieľov v oblasti energetickej účinnosti. Je totiž potrebné zabrániť tomu, aby vznikli výhody v súťaži pre tie krajiny, ktoré dosiaľ málo šetrili energiou. Členské krajiny, ktoré už predtým prijali opatrenia na úsporu energie alebo používajú obzvlášť účinné technológie, majú menší potenciál na ďalšie zvyšovanie energetickej účinnosti a boli by pri stanovení konkrétnych cieľov jasne v nevýhode;

| 2.4 | odporúča namiesto toho systém benchmarkingu, ktorý na základe analýz a rozdielnych klimatických podmienok, ako aj predchádzajúcich výsledkov v oblasti energetickej účinnosti predkladá národné ciele energetickej účinnosti pre každý členský štát. Toto stanovovanie cieľov na úrovni jednotlivých štátov by sa mohlo premietnuť do stanovenia európskych štandardov, čím by bolo možné nestranným spôsobom zohľadniť národné špecifiká ako i predchádzajúce výsledky; |
| --- | --- |

2.4

odporúča namiesto toho systém benchmarkingu, ktorý na základe analýz a rozdielnych klimatických podmienok, ako aj predchádzajúcich výsledkov v oblasti energetickej účinnosti predkladá národné ciele energetickej účinnosti pre každý členský štát. Toto stanovovanie cieľov na úrovni jednotlivých štátov by sa mohlo premietnuť do stanovenia európskych štandardov, čím by bolo možné nestranným spôsobom zohľadniť národné špecifiká ako i predchádzajúce výsledky;

| 2.5 | zastáva názor, že mechanizmus obchodu s emisiami je potrebné vypracovať tak, aby bolo elektrárňam v rámci alokačného rámca pridelené po primeranom prechodnom období len také množstvo emisných certifikátov, aké zodpovedá plánovanej výrobe elektriny a tepla v plynovej resp. parnej elektrárni s kogeneráciou. Toto by bolo jasným signálom pre cieľ energetickej účinnosti pri výrobe elektrickej energie (otázka 13); |
| --- | --- |

2.5

zastáva názor, že mechanizmus obchodu s emisiami je potrebné vypracovať tak, aby bolo elektrárňam v rámci alokačného rámca pridelené po primeranom prechodnom období len také množstvo emisných certifikátov, aké zodpovedá plánovanej výrobe elektriny a tepla v plynovej resp. parnej elektrárni s kogeneráciou. Toto by bolo jasným signálom pre cieľ energetickej účinnosti pri výrobe elektrickej energie (otázka 13);

| 2.6 | navrhuje zvážiť použitie podobného spôsobu pri predpokladanom výpočte certifikátov pre priemysel. Každý priemyselný komplex by dostal len toľko emisných certifikátov, koľko zodpovedá výrobe plánovaného množstva v zariadení s najvyšším štandardom energetickej účinnosti. Tieto opatrenia by znamenali presunutie nákladov na toho, kto ich spôsobil a priniesli by so sebou veľkú úsporu energie a emisií CO2 (otázka 2); |
| --- | --- |

2.6

navrhuje zvážiť použitie podobného spôsobu pri predpokladanom výpočte certifikátov pre priemysel. Každý priemyselný komplex by dostal len toľko emisných certifikátov, koľko zodpovedá výrobe plánovaného množstva v zariadení s najvyšším štandardom energetickej účinnosti. Tieto opatrenia by znamenali presunutie nákladov na toho, kto ich spôsobil a priniesli by so sebou veľkú úsporu energie a emisií CO2 (otázka 2);

| 2.7 | požaduje, aby bolo možné poskytnúť štátnu pomoc pre opatrenia, ktoré podporujú inováciu v oblasti životného prostredia a zlepšenie produkcie na zvýšenie energetickej účinnosti. Táto pomoc by mohla byť vytvorená jednako ako pomoc na inováciu, ktorá vyníma podporu inovatívnych energeticky účinných technológií z oznamovacej povinnosti. Na strane druhej by mala energetická účinnosť byť zohľadnená ako jedno zo všeobecných kritérií pri priznávaní štátnej pomoci v oblasti životného prostredia, keďže tieto sa najčastejšie využívajú na miestnej a regionálnej úrovni; odporúča obzvlášť skupinové vyňatie pomoci na zvýšenie energetickej účinnosti, najmä ale stanovenie dostatočne vysokých prahov pomoci, aby sa zmenšilo administratívne zaťaženie a prípadné akékoľvek zdržania pri realizácii týchto projektov (otázka 5); |
| --- | --- |

2.7

požaduje, aby bolo možné poskytnúť štátnu pomoc pre opatrenia, ktoré podporujú inováciu v oblasti životného prostredia a zlepšenie produkcie na zvýšenie energetickej účinnosti. Táto pomoc by mohla byť vytvorená jednako ako pomoc na inováciu, ktorá vyníma podporu inovatívnych energeticky účinných technológií z oznamovacej povinnosti. Na strane druhej by mala energetická účinnosť byť zohľadnená ako jedno zo všeobecných kritérií pri priznávaní štátnej pomoci v oblasti životného prostredia, keďže tieto sa najčastejšie využívajú na miestnej a regionálnej úrovni; odporúča obzvlášť skupinové vyňatie pomoci na zvýšenie energetickej účinnosti, najmä ale stanovenie dostatočne vysokých prahov pomoci, aby sa zmenšilo administratívne zaťaženie a prípadné akékoľvek zdržania pri realizácii týchto projektov (otázka 5);

| 2.8 | odporúča zohľadniť kritériá energetickej účinnosti v oblasti zadávania verejných zákaziek na všetkých úrovniach (EÚ, jednotlivé štáty, regionálne, miestne). Vzhľadom na 16 % podiel na HDP EÚ, by mohol so zosilneným dopytom po účinných zariadeniach, dopravných prostriedkoch, budovách atď. vzniknúť aj silnejší podnet pre priemysel ďalej takéto produkty vyvíjať a zlacňovať. V oblasti ekologických obstarávacích kritérií môžeme poukázať na rozsiahle skúsenosti jednotlivých členských štátov; |
| --- | --- |

2.8

odporúča zohľadniť kritériá energetickej účinnosti v oblasti zadávania verejných zákaziek na všetkých úrovniach (EÚ, jednotlivé štáty, regionálne, miestne). Vzhľadom na 16 % podiel na HDP EÚ, by mohol so zosilneným dopytom po účinných zariadeniach, dopravných prostriedkoch, budovách atď. vzniknúť aj silnejší podnet pre priemysel ďalej takéto produkty vyvíjať a zlacňovať. V oblasti ekologických obstarávacích kritérií môžeme poukázať na rozsiahle skúsenosti jednotlivých členských štátov;

| 2.9 | odmieta však návrh právne zaviazať verejných obstarávateľov, keďže množstvo regionálnych a miestnych orgánov musí vyjsť s extrémne nízkym rozpočtom. Namiesto toho by mali byť obciam s nízkym finančným rozpočtom dostatočne predostreté výhody pridelenia zákaziek na základe energetickej účinnosti, takže sa samé budú môcť rozhodnúť medzi najlacnejšou a najlepšou ponukou (otázka 6); |
| --- | --- |

2.9

odmieta však návrh právne zaviazať verejných obstarávateľov, keďže množstvo regionálnych a miestnych orgánov musí vyjsť s extrémne nízkym rozpočtom. Namiesto toho by mali byť obciam s nízkym finančným rozpočtom dostatočne predostreté výhody pridelenia zákaziek na základe energetickej účinnosti, takže sa samé budú môcť rozhodnúť medzi najlacnejšou a najlepšou ponukou (otázka 6);

| 2.10 | víta programy financovania projektov energetickej účinnosti. Pre regionálnu a miestnu úroveň táto skutočnosť znamená len to, že finančné prostriedky a podpora môžu byť dané k dispozícii len na základe dobrovoľnosti a podľa príslušnej rozpočtovej situácie (otázky 7 a 22); |
| --- | --- |

2.10

víta programy financovania projektov energetickej účinnosti. Pre regionálnu a miestnu úroveň táto skutočnosť znamená len to, že finančné prostriedky a podpora môžu byť dané k dispozícii len na základe dobrovoľnosti a podľa príslušnej rozpočtovej situácie (otázky 7 a 22);

| 2.11 | vyzýva Európsku komisiu, aby kritériá energetickej účinnosti spadali vo všetkých oblastiach politiky do kompetencie EÚ. Najmä v oblasti štrukturálnych fondov a kohézneho fondu, v oblasti rozvoja vidieka a podpory výskumu by mohla Komisia určiť energetickú účinnosť za jedno zo záväzných kritérií pri výbere projektov. Toto by mohlo byť aj priamym podnetom pre miestnu a regionálnu úroveň (otázka 12); |
| --- | --- |

2.11

vyzýva Európsku komisiu, aby kritériá energetickej účinnosti spadali vo všetkých oblastiach politiky do kompetencie EÚ. Najmä v oblasti štrukturálnych fondov a kohézneho fondu, v oblasti rozvoja vidieka a podpory výskumu by mohla Komisia určiť energetickú účinnosť za jedno zo záväzných kritérií pri výbere projektov. Toto by mohlo byť aj priamym podnetom pre miestnu a regionálnu úroveň (otázka 12);

| 2.12 | odmieta rozšírenie resp. sprísnenie smernice o budovách, pokiaľ nebudú vyhodnotené výsledky súčasného znenia. Pred rozšírením musí byť daný dostatočný časový rámec na vyhodnotenie súčasnej smernice o budovách (otázka 8); |
| --- | --- |

2.12

odmieta rozšírenie resp. sprísnenie smernice o budovách, pokiaľ nebudú vyhodnotené výsledky súčasného znenia. Pred rozšírením musí byť daný dostatočný časový rámec na vyhodnotenie súčasnej smernice o budovách (otázka 8);

| 2.13 | vyslovuje sa za intenzívne vystupovanie na verejnosti a informovanie na všetkých úrovniach. Kampane by mali mať národný, regionálny i miestny súvis a mali by sa orientovať najmä na témy, v oblasti ktorých môže cieľová skupina v praxi skutočne alternatívne jednať. Spolupráca s Európskou komisiou resp. jej zástupcami v členských štátoch s regionálnou a miestnou úrovňou by bola v tejto súvislosti žiaduca (otázka 12); |
| --- | --- |

2.13

vyslovuje sa za intenzívne vystupovanie na verejnosti a informovanie na všetkých úrovniach. Kampane by mali mať národný, regionálny i miestny súvis a mali by sa orientovať najmä na témy, v oblasti ktorých môže cieľová skupina v praxi skutočne alternatívne jednať. Spolupráca s Európskou komisiou resp. jej zástupcami v členských štátoch s regionálnou a miestnou úrovňou by bola v tejto súvislosti žiaduca (otázka 12);

| 2.14 | zdôrazňuje potrebu zabezpečovania informácií a školení, ktoré by nemali byť obmedzené iba pre odborníkov v oblasti energetiky, ale mali by sa dostať aj tým, ktorí pracujú mimo energetickej oblasti, napríklad architektom, stavebným spoločnostiam, projektantom nehnuteľností, plánovačom a riadiacim pracovníkom infraštruktúry; |
| --- | --- |

2.14

zdôrazňuje potrebu zabezpečovania informácií a školení, ktoré by nemali byť obmedzené iba pre odborníkov v oblasti energetiky, ale mali by sa dostať aj tým, ktorí pracujú mimo energetickej oblasti, napríklad architektom, stavebným spoločnostiam, projektantom nehnuteľností, plánovačom a riadiacim pracovníkom infraštruktúry;

| 2.15 | jasne sa vyslovuje za urýchlené zavedenie kogeneračných zariadení. Okrem dôsledného uplatňovania kogeneračnej smernice je tiež nevyhnutné rozvíjať s ňou súvisiaci tepelný trh rýchlejšie než doteraz (otázka 13); |
| --- | --- |

2.15

jasne sa vyslovuje za urýchlené zavedenie kogeneračných zariadení. Okrem dôsledného uplatňovania kogeneračnej smernice je tiež nevyhnutné rozvíjať s ňou súvisiaci tepelný trh rýchlejšie než doteraz (otázka 13);

| 2.16 | podporuje sanáciu starých – neúčinných – systémov vykurovania na okresnej úrovni, ako jedného z hlavných príspevkov na zvýšenie energetickej účinnosti, a vyzýva členské štáty, aby na to využili prostriedky zo štrukturálnych fondov a kohézneho fondu; |
| --- | --- |

2.16

podporuje sanáciu starých – neúčinných – systémov vykurovania na okresnej úrovni, ako jedného z hlavných príspevkov na zvýšenie energetickej účinnosti, a vyzýva členské štáty, aby na to využili prostriedky zo štrukturálnych fondov a kohézneho fondu;

| 2.17 | podporuje výzvu Európskeho parlamentu adresovanú Európskej komisii na vytvorenie návrhu pravidiel účinného trhu s teplom a klimatizáciou. Pre miestnu úroveň je účinné využívanie použitej tepelnej energie rovnako dôležité ako rozumné riešenia v oblasti chladenia. Klimatizačné zariadenia viedli v posledných rokoch k obrovskému nárastu spotreby elektrickej energie počas teplejších ročných období. Keďže trh s teplom a klimatizáciou spadá prostredníctvom stavebných nariadení do kompetencií na miestnej úrovni, je potrebná aj v tejto oblasti osobitná informačná politika a poradenstvo. Miestne rozhodnutia by mali byť ovplyvňované v prospech väčšej energetickej účinnosti. Inovatívne príklady z oblasti okresného vykurovania a klimatizácie sú dostupné v už spomínaných súhrnoch osvedčených postupov na internete; |
| --- | --- |

2.17

podporuje výzvu Európskeho parlamentu adresovanú Európskej komisii na vytvorenie návrhu pravidiel účinného trhu s teplom a klimatizáciou. Pre miestnu úroveň je účinné využívanie použitej tepelnej energie rovnako dôležité ako rozumné riešenia v oblasti chladenia. Klimatizačné zariadenia viedli v posledných rokoch k obrovskému nárastu spotreby elektrickej energie počas teplejších ročných období. Keďže trh s teplom a klimatizáciou spadá prostredníctvom stavebných nariadení do kompetencií na miestnej úrovni, je potrebná aj v tejto oblasti osobitná informačná politika a poradenstvo. Miestne rozhodnutia by mali byť ovplyvňované v prospech väčšej energetickej účinnosti. Inovatívne príklady z oblasti okresného vykurovania a klimatizácie sú dostupné v už spomínaných súhrnoch osvedčených postupov na internete;

| 2.18 | odporúča zvýšenie a podporu decentralizovanej výroby uvedenej v Zelenej knihe, poukazuje však na to, že je potrebné zohľadniť pomer kapacity elektrárne a miestnej spotreby. Aj tu by mala byť uprednostnená kogenerácia, ako obzvlášť účinná výrobná forma. Vysokú energetickú účinnosť je možné zaručiť najmä vtedy, pokiaľ je možné miestne využiť vytvorené teplo; |
| --- | --- |

2.18

odporúča zvýšenie a podporu decentralizovanej výroby uvedenej v Zelenej knihe, poukazuje však na to, že je potrebné zohľadniť pomer kapacity elektrárne a miestnej spotreby. Aj tu by mala byť uprednostnená kogenerácia, ako obzvlášť účinná výrobná forma. Vysokú energetickú účinnosť je možné zaručiť najmä vtedy, pokiaľ je možné miestne využiť vytvorené teplo;

| 2.19 | zdôrazňuje, že aj pri výrobe energie z obnoviteľných zdrojov energie je potrebné brať ohľad na efektívne využívanie a šetrné zaobchádzanie s existujúcimi zdrojmi. Pri vytváraní nových zariadení by mala byť vo všetkých oblastiach najskôr optimalizovaná spotreba a až potom by mal byť systém zásobovania prispôsobený tejto spotrebe. Nasledujúce faktory je potrebné taktiež zohľadniť a – podľa právnych predpisov platných v príslušnom štáte – preveriť: umiestnenie, druh technológie, veľkosť zariadenia, stupeň využitia; |
| --- | --- |

2.19

zdôrazňuje, že aj pri výrobe energie z obnoviteľných zdrojov energie je potrebné brať ohľad na efektívne využívanie a šetrné zaobchádzanie s existujúcimi zdrojmi. Pri vytváraní nových zariadení by mala byť vo všetkých oblastiach najskôr optimalizovaná spotreba a až potom by mal byť systém zásobovania prispôsobený tejto spotrebe. Nasledujúce faktory je potrebné taktiež zohľadniť a – podľa právnych predpisov platných v príslušnom štáte – preveriť: umiestnenie, druh technológie, veľkosť zariadenia, stupeň využitia;

| 2.20 | odmieta systém bielych certifikátov (energetickej účinnosti), pri ktorých by dodávateľ bol povinný previesť opatrenia na úsporu energie u koncového spotrebiteľa. Existujú obavy, že zavádzanie a realizácia takéhoto obchodného systému sú z hľadiska národného hospodárstva nákladnejšie než dosiahnuté úspory energie. Okrem veľkých nákladov na administratívu sa zdá byť dosiahnutie spravodlivého rozdelenia ešte ťažšie než pri obchode s emisiami (otázka 15); |
| --- | --- |

2.20

odmieta systém bielych certifikátov (energetickej účinnosti), pri ktorých by dodávateľ bol povinný previesť opatrenia na úsporu energie u koncového spotrebiteľa. Existujú obavy, že zavádzanie a realizácia takéhoto obchodného systému sú z hľadiska národného hospodárstva nákladnejšie než dosiahnuté úspory energie. Okrem veľkých nákladov na administratívu sa zdá byť dosiahnutie spravodlivého rozdelenia ešte ťažšie než pri obchode s emisiami (otázka 15);

| 2.21 | požaduje ďalšie investície do rozvoja systému verejnej dopravy a železničnej infraštruktúry. Len pokiaľ existujú rozumné alternatívy k individuálnej doprave (autám), je možné očakávať v dlhodobom časovom horizonte zníženie dopravy autom; víta v tejto súvislosti v návrhu nariadenia Európskej komisie o cestnej a železničnej osobnej doprave, ktoré obsahuje ustanovenie o samorozhodovaní obcí a regiónov v oblasti vykonávania tejto dôležitej služby zabezpečujúcej existenciu, čím uznáva úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri zabezpečení verejnej osobnej dopravy; |
| --- | --- |

2.21

požaduje ďalšie investície do rozvoja systému verejnej dopravy a železničnej infraštruktúry. Len pokiaľ existujú rozumné alternatívy k individuálnej doprave (autám), je možné očakávať v dlhodobom časovom horizonte zníženie dopravy autom; víta v tejto súvislosti v návrhu nariadenia Európskej komisie o cestnej a železničnej osobnej doprave, ktoré obsahuje ustanovenie o samorozhodovaní obcí a regiónov v oblasti vykonávania tejto dôležitej služby zabezpečujúcej existenciu, čím uznáva úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri zabezpečení verejnej osobnej dopravy;

| 2.22 | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila aj zapojenie priemyslu a prostredníctvom rôznych opatrení tlačila na zníženie cien pre koncových spotrebiteľov, ktorí používajú energeticky účinné zariadenia a technológie na využívanie obnoviteľných zdrojov energie; pripája sa k názoru Európskeho parlamentu, že v oblasti jednotlivých technológií došlo k pozoruhodnému zníženiu nákladov, ale že je potrebné ich ďalšie znižovanie, aby boli opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti všeobecne atraktívnejšie; |
| --- | --- |

2.22

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila aj zapojenie priemyslu a prostredníctvom rôznych opatrení tlačila na zníženie cien pre koncových spotrebiteľov, ktorí používajú energeticky účinné zariadenia a technológie na využívanie obnoviteľných zdrojov energie; pripája sa k názoru Európskeho parlamentu, že v oblasti jednotlivých technológií došlo k pozoruhodnému zníženiu nákladov, ale že je potrebné ich ďalšie znižovanie, aby boli opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti všeobecne atraktívnejšie;

| 2.23 | domnieva sa, že EÚ je povinná, vzhľadom na pomerne vysoký environmentálny štandard v Európe, vyjednať vo WTO tarifné alebo mimotarifné výhody pre energeticky účinné produkty. |
| --- | --- |

2.23

domnieva sa, že EÚ je povinná, vzhľadom na pomerne vysoký environmentálny štandard v Európe, vyjednať vo WTO tarifné alebo mimotarifné výhody pre energeticky účinné produkty.

V Bruseli 16. februára 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 19.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 73, 26.3.2003, s. 41.

2

(3)  Ú. v. ES C 107, 3.5.2002, s. 13.

3

(4)  Ú. v. ES C 107, 3.5.2002, s. 6.

4

(5)  Ú. v. ES C 144, 16.5.2001, s. 1.

5

(6)  http://www.managenergy.net/gp.html

6

http://www.energie-cites.org/page.php?lang=en&dir=3&cat=3&sub=3

---

| 16.8.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 192/15

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade o európskych politikách týkajúcich sa mladých ľudí Riešenie problémov mladých ľudí v Európe – implementácia Európskeho paktu mládeže a presadzovanie aktívneho občianstva

(2006/C 192/04)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade o európskych politikách týkajúcich sa mladých ľudí Riešenie problémov mladých ľudí v Európe – implementácia Európskeho paktu mládeže a presadzovanie aktívneho občianstva (KOM(2005) 206, konečné znenie),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 30. mája 2005 konzultovať túto problematiku s Výborom regiónov v súlade s prvým odsekom článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie predsedu Výboru regiónov (VR) z 25. júla 2005 poveriť komisiu pre kultúru a vzdelávanie vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na
  „Európsky pakt mládeže“ (závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 22. a 23. marca 2005, č. 7619/05, príloha 1),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o realizácii programu“ Mládež v akcii „v období rokov 2007-2013“ (1) (CdR 270/2004 fin) (2),

so zreteľom na svoje globálne stanovisko k následným opatreniam k Bielej knihe: „Nový stimul pre európsku mládež“. Navrhované spoločné ciele pre dobrovoľnícke akcie vykonávané mladými ľuďmi a Navrhované spoločné ciele pre väčšie pochopenie a poznanie mládeže
   (3) (CdR 192/2004 fin) (4),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie o následných opatreniach k Bielej knihe „Nový stimul pre európsku mládež“. Navrhované spoločné ciele pre účasť a informovanosť mladých ľudí na základe rozhodnutia Rady z 27. júna 2002 k Rámcu pre európsku spoluprácu v oblasti politiky mládeže
   (5) (CdR 309/2003 fin) (6),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o jednotnej rámcovej koncepcii na podporu transparentnosti kvalifikácií a kompetencií (Europass)
   (7) (CdR 307/2003 fin) (8),

so zreteľom na stanovisko komisie pre kultúru a vzdelávanie (CdR 253/2005 rev.2), prijaté 7. decembra 2005 (spravodajca: pán Roberto Pella, člen mestskej rady, Cossato (IT/EĽS)),

prijal na svojom 63. plenárnom zasadnutí 15. a 16.februára 2006 (schôdzi zo 16. februára) nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

Výbor regiónov

| 1.1 | berie na vedomie oznámenie Komisie o európskej politike týkajúcej sa mladých ľudí, ktoré zavádza „Európsky pakt mládeže“, a oceňuje skutočnosť, že ide o široko koncipovaný prierez otázkami súvisiacimi s mládežou, ktoré sú vnímané ako problematika týkajúca sa mnohých oblastí pôsobnosti politiky Spoločenstva; |
| --- | --- |

1.1

berie na vedomie oznámenie Komisie o európskej politike týkajúcej sa mladých ľudí, ktoré zavádza „Európsky pakt mládeže“, a oceňuje skutočnosť, že ide o široko koncipovaný prierez otázkami súvisiacimi s mládežou, ktoré sú vnímané ako problematika týkajúca sa mnohých oblastí pôsobnosti politiky Spoločenstva;

| 1.2 | oceňuje kontinuitu, ktorou sa vyznačuje toto oznámenie, keďže nadväzuje na bielu knihu Komisie o nových impulzoch pre európsku mládež začlenenú do rezolúcie Rady z 27. júna 2002 a na integrované usmernenia pre hospodársky rast a zamestnanosť, ktoré Komisia prijala 12. apríla 2005; |
| --- | --- |

1.2

oceňuje kontinuitu, ktorou sa vyznačuje toto oznámenie, keďže nadväzuje na bielu knihu Komisie o nových impulzoch pre európsku mládež začlenenú do rezolúcie Rady z 27. júna 2002 a na integrované usmernenia pre hospodársky rast a zamestnanosť, ktoré Komisia prijala 12. apríla 2005;

| 1.3 | schvaľuje a podporuje snahu o posilnenie politiky v prospech mládeže vo všetkých oblastiach pôsobnosti, nakoľko mládež predstavuje investíciu nevyhnutnú na zabezpečenie budúcnosti Európy; |
| --- | --- |

1.3

schvaľuje a podporuje snahu o posilnenie politiky v prospech mládeže vo všetkých oblastiach pôsobnosti, nakoľko mládež predstavuje investíciu nevyhnutnú na zabezpečenie budúcnosti Európy;

| 1.4 | zdôrazňuje, že by sa všetci rozhodujúci činitelia ako na európskej, tak aj na národnej, regionálnej a miestnej úrovni mali zasadzovať za to, aby bola skutočne využitá občianska angažovanosť mladých v rôznych politických súvislostiach v európskej spoločnosti. Obzvlášť dôležité je, aby boli prijaté všetky opatrenia, ktoré si kladú za cieľ zlepšiť kvalitu ich pracovného, spoločenského a osobného života, aby boli vytvorené predpoklady pre občiansku angažovanosť mladých ľudí. Zapojenie mladých ľudí je základnou podmienkou ich integrácie a legitimity inštitúcií EÚ v očiach európskeho obyvateľstva; |
| --- | --- |

1.4

zdôrazňuje, že by sa všetci rozhodujúci činitelia ako na európskej, tak aj na národnej, regionálnej a miestnej úrovni mali zasadzovať za to, aby bola skutočne využitá občianska angažovanosť mladých v rôznych politických súvislostiach v európskej spoločnosti. Obzvlášť dôležité je, aby boli prijaté všetky opatrenia, ktoré si kladú za cieľ zlepšiť kvalitu ich pracovného, spoločenského a osobného života, aby boli vytvorené predpoklady pre občiansku angažovanosť mladých ľudí. Zapojenie mladých ľudí je základnou podmienkou ich integrácie a legitimity inštitúcií EÚ v očiach európskeho obyvateľstva;

| 1.5 | zdôrazňuje, že skutočnú účasť mladých ľudí možno zaručiť len vtedy, keď budú do plánovaných opatrení EÚ zapojené regionálne a miestne orgány, mládežnícke organizácie a všetci sociálni partneri, ktorí sú z rôznych dôvodov v kontakte s mládežou. Úspech opatrení predostretých Komisiou závisí hlavne od toho, či sa pri ich realizácii bude postupovať takýmto koordinovaným spôsobom. |
| --- | --- |

1.5

zdôrazňuje, že skutočnú účasť mladých ľudí možno zaručiť len vtedy, keď budú do plánovaných opatrení EÚ zapojené regionálne a miestne orgány, mládežnícke organizácie a všetci sociálni partneri, ktorí sú z rôznych dôvodov v kontakte s mládežou. Úspech opatrení predostretých Komisiou závisí hlavne od toho, či sa pri ich realizácii bude postupovať takýmto koordinovaným spôsobom.

2.   Uplatňovanie otvorenej metódy koordinácie

| 2.1 | Výbor regiónov, by uvítal uplatňovanie otvorenej metódy koordinácie takým spôsobom, ktorý by adekvátne zohľadnil význam miestnych a regionálnych orgánov pri súčasnom rešpektovaní ich právomoci. |
| --- | --- |

2.1

Výbor regiónov, by uvítal uplatňovanie otvorenej metódy koordinácie takým spôsobom, ktorý by adekvátne zohľadnil význam miestnych a regionálnych orgánov pri súčasnom rešpektovaní ich právomoci.

| 2.2 | Výbor regiónov je presvedčený, že pokiaľ ide o politiku týkajúcu sa mládeže, cieľom otvorenej metódy koordinácie by malo byť: a) vtiahnuť mladých ľudí do života miestnej komunity, aby sa viac zúčastňovali na opatreniach, ktoré sa ich týkajú; b) dosiahnuť stav, keď sa pri vypracovávaní politík na úrovni jednotlivých štátov aj EÚ bude brať väčší ohľad na špecifické potreby mladých ľudí. Úloha, právomoci a poznatky miestnych a regionálnych orgánov majú kľúčový význam pri dosahovaní týchto cieľov, obzvlášť pokiaľ ide konkrétnu stratégiu predostretú v oznámení Komisie. |
| --- | --- |

2.2

Výbor regiónov je presvedčený, že pokiaľ ide o politiku týkajúcu sa mládeže, cieľom otvorenej metódy koordinácie by malo byť: a) vtiahnuť mladých ľudí do života miestnej komunity, aby sa viac zúčastňovali na opatreniach, ktoré sa ich týkajú; b) dosiahnuť stav, keď sa pri vypracovávaní politík na úrovni jednotlivých štátov aj EÚ bude brať väčší ohľad na špecifické potreby mladých ľudí. Úloha, právomoci a poznatky miestnych a regionálnych orgánov majú kľúčový význam pri dosahovaní týchto cieľov, obzvlášť pokiaľ ide konkrétnu stratégiu predostretú v oznámení Komisie.

| 2.3 | Výbor regiónov preto odporúča, aby členské štáty zaručili účasť miestnych a regionálnych orgánov na plánovaní, uplatňovaní a monitorovaní politiky v otázkach mládeže na úrovni jednotlivých štátov a aby Rada zaručila ich zaangažovanie na európskej úrovni. |
| --- | --- |

2.3

Výbor regiónov preto odporúča, aby členské štáty zaručili účasť miestnych a regionálnych orgánov na plánovaní, uplatňovaní a monitorovaní politiky v otázkach mládeže na úrovni jednotlivých štátov a aby Rada zaručila ich zaangažovanie na európskej úrovni.

3.   Politika v oblasti zamestnanosti a sociálneho začlenenia

| 3.1 | Výbor víta postoj Komisie k politike v oblasti zamestnanosti a sociálneho začlenenia mladých ľudí, ktorí sú obzvlášť vystavení hrozbe nezamestnanosti, chýbajúcej istoty zamestnania a nízkych miezd. Výbor regiónov považuje v tejto oblasti za zvlášť dôležité plne uplatňovať Lisabonskú stratégiu, ktorej cieľom je zvýšiť tak kvalitu, ako aj kvantitu pracovných miest. |
| --- | --- |

3.1

Výbor víta postoj Komisie k politike v oblasti zamestnanosti a sociálneho začlenenia mladých ľudí, ktorí sú obzvlášť vystavení hrozbe nezamestnanosti, chýbajúcej istoty zamestnania a nízkych miezd. Výbor regiónov považuje v tejto oblasti za zvlášť dôležité plne uplatňovať Lisabonskú stratégiu, ktorej cieľom je zvýšiť tak kvalitu, ako aj kvantitu pracovných miest.

| 3.2 | VR vyzýva Komisiu, aby navrhla kvantitatívne ciele v oblasti boja proti nezamestnanosti mladých ľudí (ktorá v súčasnosti v EÚ predstavuje 18 %).
  Uplatňovanie týchto opatrení je v kompetencii členských štátov, avšak orgány miestnej samosprávy sú tým politickým a administratívnym stupňom vo všetkých členských krajinách, ktorý nesie zodpovednosť za realizáciu, rozvíjanie a riadenie procesov integrácie politiky zamestnanosti, sociálnej politiky, opatrení v prospech sociálneho začlenenia, antidiskriminačných opatrení a politiky potláčajúcej sociálne vylúčenie. |
| --- | --- |

3.2

VR vyzýva Komisiu, aby navrhla kvantitatívne ciele v oblasti boja proti nezamestnanosti mladých ľudí (ktorá v súčasnosti v EÚ predstavuje 18 %).

Uplatňovanie týchto opatrení je v kompetencii členských štátov, avšak orgány miestnej samosprávy sú tým politickým a administratívnym stupňom vo všetkých členských krajinách, ktorý nesie zodpovednosť za realizáciu, rozvíjanie a riadenie procesov integrácie politiky zamestnanosti, sociálnej politiky, opatrení v prospech sociálneho začlenenia, antidiskriminačných opatrení a politiky potláčajúcej sociálne vylúčenie.

| 3.3 | Príprava opatrení, ktoré proaktívne pretvoria a nanovo definujú systém sociálneho zabezpečenia tak, aby sa rozšírili možnosti mladej generácie začleniť sa do pracovného procesu a podieľať sa na spoločenskom živote vo všeobecnosti, si vyžaduje radikálnu zmenu v prístupe k otázkam sociálneho začlenenia/vylúčenia, ak sa má dosiahnuť všestranné zlepšenie sociálnych podmienok mládeže. Otázka zamestnanosti je neodlučiteľne spojená s celou škálou spoločenských podmienok ako dobrý zdravotný stav, základné vzdelanie a prostredie, ktoré podnecuje a podporuje iniciatívu. |
| --- | --- |

3.3

Príprava opatrení, ktoré proaktívne pretvoria a nanovo definujú systém sociálneho zabezpečenia tak, aby sa rozšírili možnosti mladej generácie začleniť sa do pracovného procesu a podieľať sa na spoločenskom živote vo všeobecnosti, si vyžaduje radikálnu zmenu v prístupe k otázkam sociálneho začlenenia/vylúčenia, ak sa má dosiahnuť všestranné zlepšenie sociálnych podmienok mládeže. Otázka zamestnanosti je neodlučiteľne spojená s celou škálou spoločenských podmienok ako dobrý zdravotný stav, základné vzdelanie a prostredie, ktoré podnecuje a podporuje iniciatívu.

| 3.4 | V rámci európskych stratégií zamestnanosti a opatrení na podporu konkurencieschopnosti sa národné a európske akčné plány ako aj štrukturálne fondy zameriavajú na rast zamestnanosti, dosiahnutie rovnakých príležitostí a sociálnej súdržnosti. Dosiahnuť, aby stúpala prispôsobivosť zamestnancov a podnikov hospodárskym zmenám a aby sa zvyšovala úroveň zamestnanosti, to je priestor na experimentovanie pre integrovanú politiku týkajúcu sa mladých ľudí, ktorá sa uplatňuje, pretvára a integruje predovšetkým na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

3.4

V rámci európskych stratégií zamestnanosti a opatrení na podporu konkurencieschopnosti sa národné a európske akčné plány ako aj štrukturálne fondy zameriavajú na rast zamestnanosti, dosiahnutie rovnakých príležitostí a sociálnej súdržnosti. Dosiahnuť, aby stúpala prispôsobivosť zamestnancov a podnikov hospodárskym zmenám a aby sa zvyšovala úroveň zamestnanosti, to je priestor na experimentovanie pre integrovanú politiku týkajúcu sa mladých ľudí, ktorá sa uplatňuje, pretvára a integruje predovšetkým na miestnej úrovni.

| 3.5 | Výbor regiónov vyzýva Komisiu, aby po vzájomnej dohode predostrela opatrenia, ktoré by podporovali rozvoj vedomostí, schopností a všetkých nástrojov, ktoré slúžia na posilňovanie a zhodnocovanie práce miestnych a regionálnych administratívnych orgánov, so zvláštnym dôrazom na:






  — | výmenu údajov, informácií a osvedčených postupov (aj prostredníctvom stálych medzinárodných sietí, ktoré by pracovali efektívnym a overiteľným spôsobom); |
| --- | --- | --- |

3.5

Výbor regiónov vyzýva Komisiu, aby po vzájomnej dohode predostrela opatrenia, ktoré by podporovali rozvoj vedomostí, schopností a všetkých nástrojov, ktoré slúžia na posilňovanie a zhodnocovanie práce miestnych a regionálnych administratívnych orgánov, so zvláštnym dôrazom na:

—

výmenu údajov, informácií a osvedčených postupov (aj prostredníctvom stálych medzinárodných sietí, ktoré by pracovali efektívnym a overiteľným spôsobom);

| — | spoločné a porovnateľné opatrenia na odbornú prípravu tých miestnych a regionálnych činiteľov, ktorí majú hlavný vplyv v politike orientovanej na mládež. |
| --- | --- |

—

spoločné a porovnateľné opatrenia na odbornú prípravu tých miestnych a regionálnych činiteľov, ktorí majú hlavný vplyv v politike orientovanej na mládež.

| 3.6 | Hlavné oblasti, ktorých sa týkajú opatrenia na zefektívnenie činnosti miestnych a regionálnych orgánov:






  — | systém na vyrovnanie ponuky a dopytu, |
| --- | --- | --- |

3.6

Hlavné oblasti, ktorých sa týkajú opatrenia na zefektívnenie činnosti miestnych a regionálnych orgánov:

—

systém na vyrovnanie ponuky a dopytu,

| — | cesty na začlenenie sa do trhu práce, |
| --- | --- |

—

cesty na začlenenie sa do trhu práce,

| — | opatrenia v oblasti zamestnanosti a sociálneho začlenenia, |
| --- | --- |

—

opatrenia v oblasti zamestnanosti a sociálneho začlenenia,

| — | informačné kampane a komunikačná činnosť o otázkach inštitucionálneho usporiadania trhu práce a vývoja povolaní, |
| --- | --- |

—

informačné kampane a komunikačná činnosť o otázkach inštitucionálneho usporiadania trhu práce a vývoja povolaní,

| — | prepojenie systémov odbornej prípravy s hospodárskym/podnikateľským prostredím, |
| --- | --- |

—

prepojenie systémov odbornej prípravy s hospodárskym/podnikateľským prostredím,

| — | sprievodné hospodárske opatrenia na sociálne začlenenie. |
| --- | --- |

—

sprievodné hospodárske opatrenia na sociálne začlenenie.

| 3.7 | Stratégia sociálneho začlenenia môže zlepšiť situáciu mladých ľudí (predovšetkým tých najohrozenejších), pokiaľ sa na úrovni EÚ aj členských štátov dosiahne účinná integrácia rôznych oblastí politiky, ktorých uskutočňovanie spočíva bezprostredne na miestnych a regionálnych orgánoch. Každá stratégia sociálneho začlenenia ako aj program „vzájomného učenia sa“ v oblasti politiky zamestnanosti môže preto len získať na kvalite, ak sa na jej vypracovaní budú aktívne a priamo podieľať rozličné miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

3.7

Stratégia sociálneho začlenenia môže zlepšiť situáciu mladých ľudí (predovšetkým tých najohrozenejších), pokiaľ sa na úrovni EÚ aj členských štátov dosiahne účinná integrácia rôznych oblastí politiky, ktorých uskutočňovanie spočíva bezprostredne na miestnych a regionálnych orgánoch. Každá stratégia sociálneho začlenenia ako aj program „vzájomného učenia sa“ v oblasti politiky zamestnanosti môže preto len získať na kvalite, ak sa na jej vypracovaní budú aktívne a priamo podieľať rozličné miestne a regionálne orgány.

| 3.8 | Vzájomná súčinnosť a spolupráca rôznych stupňov verejnej správy sa v tomto kontexte môže zamerať na ťažkosti, s ktorými sa stretávajú mladí ľudia pri vstupe na pracovný trh. Tieto ťažkosti sa prejavujú nielen v údajoch o nezamestnanosti, ale aj v počte neaktívnych mladých ľudí, ktorí neštudujú, nepracujú, ani si nehľadajú zamestnanie, čo je veľmi vážny problém vzhľadom na skutočnosť, že veľa mladých ľudí prestáva chodiť do školy ešte pred dosiahnutím veku osemnásť rokov. |
| --- | --- |

3.8

Vzájomná súčinnosť a spolupráca rôznych stupňov verejnej správy sa v tomto kontexte môže zamerať na ťažkosti, s ktorými sa stretávajú mladí ľudia pri vstupe na pracovný trh. Tieto ťažkosti sa prejavujú nielen v údajoch o nezamestnanosti, ale aj v počte neaktívnych mladých ľudí, ktorí neštudujú, nepracujú, ani si nehľadajú zamestnanie, čo je veľmi vážny problém vzhľadom na skutočnosť, že veľa mladých ľudí prestáva chodiť do školy ešte pred dosiahnutím veku osemnásť rokov.

| 3.9 | Výbor regiónov vyzýva Komisiu, aby podporila prijatie primeraných opatrení do reformných programov jednotlivých štátov, aby sa zabezpečila dostatočná finančná a organizačná podpora projektov v oblasti podnikania mladých. |
| --- | --- |

3.9

Výbor regiónov vyzýva Komisiu, aby podporila prijatie primeraných opatrení do reformných programov jednotlivých štátov, aby sa zabezpečila dostatočná finančná a organizačná podpora projektov v oblasti podnikania mladých.

4.   Vzdelávanie a odborná príprava

| 4.1 | Výbor zdôrazňuje, že Európsky pakt mládeže nesmie viesť k harmonizácii obsahu vzdelávacích programov a programov odbornej prípravy na úrovni Spoločenstva, ani k harmonizácii organizácie systémov vzdelávania a odbornej prípravy, keďže ide o sektory v plnej právomoci členských štátov a v niektorých prípadoch miestnych a regionálnych orgánov, v súlade s ustanoveniami Zmluvy, ktoré obmedzujú právomoci ES na vytváranie európskej dimenzie vo vzdelávaní a výmenu skúseností a informácií o spoločných problémoch systémov vzdelávania členských štátov. |
| --- | --- |

4.1

Výbor zdôrazňuje, že Európsky pakt mládeže nesmie viesť k harmonizácii obsahu vzdelávacích programov a programov odbornej prípravy na úrovni Spoločenstva, ani k harmonizácii organizácie systémov vzdelávania a odbornej prípravy, keďže ide o sektory v plnej právomoci členských štátov a v niektorých prípadoch miestnych a regionálnych orgánov, v súlade s ustanoveniami Zmluvy, ktoré obmedzujú právomoci ES na vytváranie európskej dimenzie vo vzdelávaní a výmenu skúseností a informácií o spoločných problémoch systémov vzdelávania členských štátov.

| 4.2 | Výbor regiónov vyjadruje nádej, že sa zintenzívni výmena informácií o osvedčených postupoch (a využitých nástrojoch a opatreniach), ktoré vyvinuli jednotlivé členské štáty, aby zabezpečili aktívnu a účinnú účasť miestnych a regionálnych samospráv na procese prispôsobovania systémov a rámcov odbornej kvalifikácie. |
| --- | --- |

4.2

Výbor regiónov vyjadruje nádej, že sa zintenzívni výmena informácií o osvedčených postupoch (a využitých nástrojoch a opatreniach), ktoré vyvinuli jednotlivé členské štáty, aby zabezpečili aktívnu a účinnú účasť miestnych a regionálnych samospráv na procese prispôsobovania systémov a rámcov odbornej kvalifikácie.

| 4.3 | Konkrétne sa bez príspevku miestnych a regionálnych orgánov nemôže uskutočniť žiadna iniciatíva v oblasti definovania spoločného európskeho kvalifikačného rámca, tento príspevok je nevyhnutný prinajmenšom vzhľadom na monitorovanie a vyhodnocovanie. Tieto iniciatívy vychádzajú z prepojení a súčinnosti v súvislosti s prenosom kreditov a opatreniami na zabezpečenie kvality, so spoločnými európskymi zásadami na identifikáciu a uznávanie non-formálneho a neformálneho vzdelávania a s Europassom (jednotný európsky rámec pre porovnávanie diplomov, vysvedčení a oprávnení). |
| --- | --- |

4.3

Konkrétne sa bez príspevku miestnych a regionálnych orgánov nemôže uskutočniť žiadna iniciatíva v oblasti definovania spoločného európskeho kvalifikačného rámca, tento príspevok je nevyhnutný prinajmenšom vzhľadom na monitorovanie a vyhodnocovanie. Tieto iniciatívy vychádzajú z prepojení a súčinnosti v súvislosti s prenosom kreditov a opatreniami na zabezpečenie kvality, so spoločnými európskymi zásadami na identifikáciu a uznávanie non-formálneho a neformálneho vzdelávania a s Europassom (jednotný európsky rámec pre porovnávanie diplomov, vysvedčení a oprávnení).

| 4.4 | To by sa samozrejme malo vzťahovať aj na overovaciu fázu iniciatívy „Youthpass“ v rámci iniciatívy Komisie „Europass“, ktorá je naplánovaná na rok 2006. V tomto ohľade bude potrebné pripraviť príslušné ekonomické a procedurálne nástroje. |
| --- | --- |

4.4

To by sa samozrejme malo vzťahovať aj na overovaciu fázu iniciatívy „Youthpass“ v rámci iniciatívy Komisie „Europass“, ktorá je naplánovaná na rok 2006. V tomto ohľade bude potrebné pripraviť príslušné ekonomické a procedurálne nástroje.

| 4.5 | Podobný postup by sa mal použiť aj v prípade aktivít navrhnutých Komisiou, ktorými sa majú členské štáty po prvé podnietiť, aby v rámci modernizácie úradov práce poskytovali väčšiu transparentnosť a viac informácií o možnostiach zamestnania a odbornej prípravy s cieľom uľahčiť mobilitu, a po druhé podporiť v úsilí o odstránenie prekážok mobility. V tomto smere bude možné pri vyhodnocovaní a uplatňovaní iniciatív ako „európska dobrovoľná služba“ (European Voluntary Service – EVS) a informačných portálov EURES („European job mobility portal“ – portál týkajúci sa európskej pracovnej mobility) a PLOTEUS („portal for learning opportunities in Europe“ – portál týkajúci sa možností vzdelania v Európe) lepšie zohľadniť potreby mladých ľudí do tej miery, do akej budú zahŕňať stanoviská a návrhy miestnych orgánov. |
| --- | --- |

4.5

Podobný postup by sa mal použiť aj v prípade aktivít navrhnutých Komisiou, ktorými sa majú členské štáty po prvé podnietiť, aby v rámci modernizácie úradov práce poskytovali väčšiu transparentnosť a viac informácií o možnostiach zamestnania a odbornej prípravy s cieľom uľahčiť mobilitu, a po druhé podporiť v úsilí o odstránenie prekážok mobility. V tomto smere bude možné pri vyhodnocovaní a uplatňovaní iniciatív ako „európska dobrovoľná služba“ (European Voluntary Service – EVS) a informačných portálov EURES („European job mobility portal“ – portál týkajúci sa európskej pracovnej mobility) a PLOTEUS („portal for learning opportunities in Europe“ – portál týkajúci sa možností vzdelania v Európe) lepšie zohľadniť potreby mladých ľudí do tej miery, do akej budú zahŕňať stanoviská a návrhy miestnych orgánov.

| 4.6 | Potrebu koordinovať systémy vzdelávania jednotlivých štátov, aby sa maximálne zvýšil voľný pohyb občanov a rozvoj miestnych systémov, možno dosiahnuť zvýšením informovanosti a výmeny osvedčených postupov. Predovšetkým snahy rôznych členských štátov o vypracovanie porovnateľného hodnotiaceho rámca pre non-formálne a neformálne vzdelávanie môžu byť podporené snahou EÚ o nadnárodný dialóg a spoluprácu, ktorá nie je obmedzená hranicami. |
| --- | --- |

4.6

Potrebu koordinovať systémy vzdelávania jednotlivých štátov, aby sa maximálne zvýšil voľný pohyb občanov a rozvoj miestnych systémov, možno dosiahnuť zvýšením informovanosti a výmeny osvedčených postupov. Predovšetkým snahy rôznych členských štátov o vypracovanie porovnateľného hodnotiaceho rámca pre non-formálne a neformálne vzdelávanie môžu byť podporené snahou EÚ o nadnárodný dialóg a spoluprácu, ktorá nie je obmedzená hranicami.

| 4.7 | Pre ďalší rozvoj univerzít ako centier poznania a kultúrnej výmeny mladých Európanov je nevyhnutná úzka spolupráca medzi inštitúciami EÚ a miestnymi a regionálnymi samosprávami. To by sa malo dosahovať aj silnejším zakotvením univerzít v miestnom prostredí, a tým, že sa budú systematickejšie a plnšie podieľať na partnerstve, či už ide o zásady, metódy alebo štýl partnerskej spolupráce. |
| --- | --- |

4.7

Pre ďalší rozvoj univerzít ako centier poznania a kultúrnej výmeny mladých Európanov je nevyhnutná úzka spolupráca medzi inštitúciami EÚ a miestnymi a regionálnymi samosprávami. To by sa malo dosahovať aj silnejším zakotvením univerzít v miestnom prostredí, a tým, že sa budú systematickejšie a plnšie podieľať na partnerstve, či už ide o zásady, metódy alebo štýl partnerskej spolupráce.

5.   Mobilita

| 5.1 | Výbor regiónov oceňuje dokonalé zladenie obsahu dokumentu Komisie s politikami Spoločenstva v oblasti voľného pohybu pracovníkov, mobility študentov, školiteľov a osôb zapojených do odbornej prípravy, predovšetkým mládeže. |
| --- | --- |

5.1

Výbor regiónov oceňuje dokonalé zladenie obsahu dokumentu Komisie s politikami Spoločenstva v oblasti voľného pohybu pracovníkov, mobility študentov, školiteľov a osôb zapojených do odbornej prípravy, predovšetkým mládeže.

| 5.2 | Vyjadruje preto maximálnu podporu Komisii, pokiaľ ide o jej vyhlásenia v súvislosti s mobilitou mladých ľudí v Európe tak kvôli vzdelávaniu ako aj kvôli práci. |
| --- | --- |

5.2

Vyjadruje preto maximálnu podporu Komisii, pokiaľ ide o jej vyhlásenia v súvislosti s mobilitou mladých ľudí v Európe tak kvôli vzdelávaniu ako aj kvôli práci.

| 5.3 | V záujme prehĺbenia vedomostí o Európe a o fungovaní jej mechanizmov, ako aj v záujme zapojenia mladých ľudí do politického diania, Výbor regiónov vyzýva inštitúcie EÚ, aby podľa vzoru súťaže „simulácia práce OSN“ pripravili mládežnícky program pre žiakov stredných škôl a vysokoškolských študentov, ktorého herný plán by napodobňoval skutočné situácie v práci inštitúcií EÚ (plenárne zasadnutia Európskeho parlamentu, schôdze Rady EÚ atď.). |
| --- | --- |

5.3

V záujme prehĺbenia vedomostí o Európe a o fungovaní jej mechanizmov, ako aj v záujme zapojenia mladých ľudí do politického diania, Výbor regiónov vyzýva inštitúcie EÚ, aby podľa vzoru súťaže „simulácia práce OSN“ pripravili mládežnícky program pre žiakov stredných škôl a vysokoškolských študentov, ktorého herný plán by napodobňoval skutočné situácie v práci inštitúcií EÚ (plenárne zasadnutia Európskeho parlamentu, schôdze Rady EÚ atď.).

| 5.4 | Otázka mobility mladých sa už neobmedzuje na EÚ, ale stále viac sa týka aj krajín mimo EÚ. Výbor regiónov dúfa, že Komisia, členské štáty a miestne a regionálne orgánybudú užšie spolupracovať pri podpore zapojenia mladých ľudí do dobrovoľnej činnosti a medzinárodnej solidarity. Patričná pozornosť by sa mala venovať cezhraničnej mobilite. Súčasťou európskeho obyvateľstva sú už dnes veľké menšiny pochádzajúce z priamo susediacich oblastí, ktorých mobilita by sa mala podporiť a ich kontakty využiť. V tomto smere môžu siete mimovládnych organizácií rôznych členských štátov, pracujúcich v tej istej rozvojovej oblasti, poskytovať možnosť overiť si pri podporných akciách spoluprácu rôznych úrovní verejnej správy: miestnej, celoštátnej a európskej. |
| --- | --- |

5.4

Otázka mobility mladých sa už neobmedzuje na EÚ, ale stále viac sa týka aj krajín mimo EÚ. Výbor regiónov dúfa, že Komisia, členské štáty a miestne a regionálne orgánybudú užšie spolupracovať pri podpore zapojenia mladých ľudí do dobrovoľnej činnosti a medzinárodnej solidarity. Patričná pozornosť by sa mala venovať cezhraničnej mobilite. Súčasťou európskeho obyvateľstva sú už dnes veľké menšiny pochádzajúce z priamo susediacich oblastí, ktorých mobilita by sa mala podporiť a ich kontakty využiť. V tomto smere môžu siete mimovládnych organizácií rôznych členských štátov, pracujúcich v tej istej rozvojovej oblasti, poskytovať možnosť overiť si pri podporných akciách spoluprácu rôznych úrovní verejnej správy: miestnej, celoštátnej a európskej.

| 5.5 | Výbor regiónov vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v rámci programov jednotlivých krajín s väčším dôrazom podporovali výučbu jazykov, čo by bol ďalší krok smerom k skutočnej mobilite mladých pracujúcich. |
| --- | --- |

5.5

Výbor regiónov vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v rámci programov jednotlivých krajín s väčším dôrazom podporovali výučbu jazykov, čo by bol ďalší krok smerom k skutočnej mobilite mladých pracujúcich.

6.   Zosúladenie súkromného a pracovného života

| 6.1 | Výbor regiónov opätovne zdôrazňuje zvrchovanosť členských štátov pri stanovovaní politík a metód na podporu zosúladenia súkromného a pracovného života. |
| --- | --- |

6.1

Výbor regiónov opätovne zdôrazňuje zvrchovanosť členských štátov pri stanovovaní politík a metód na podporu zosúladenia súkromného a pracovného života.

| 6.2 | Aj v tomto prípade možno nasmerovať úsilie Európskej komisie na zvýšenie možností na výmenu a integráciu bohatstva informácií, poznatkov a skúseností, nadobudnutých miestnymi a regionálnymi orgánmi v oblastiach, ktoré uvádza Komisia, ako aj v oblasti podpory a rozširovania rovnakých príležitostí pre všetky generácie. |
| --- | --- |

6.2

Aj v tomto prípade možno nasmerovať úsilie Európskej komisie na zvýšenie možností na výmenu a integráciu bohatstva informácií, poznatkov a skúseností, nadobudnutých miestnymi a regionálnymi orgánmi v oblastiach, ktoré uvádza Komisia, ako aj v oblasti podpory a rozširovania rovnakých príležitostí pre všetky generácie.

7.   Zapojenie a opatrenia na posilnenie aktívneho občianstva mladých ľudí

| 7.1 | Výbor regiónov je presvedčený, že v politike týkajúcej sa mládeže by Komisia mala presadzovať rozhodné a čo najúčinnejšie opatrenia na podporu diskusií a dialógu s mladými ľuďmi o programoch a iniciatívach, ktoré pripravila, pričom možno skúšať aj netradičné postupy. |
| --- | --- |

7.1

Výbor regiónov je presvedčený, že v politike týkajúcej sa mládeže by Komisia mala presadzovať rozhodné a čo najúčinnejšie opatrenia na podporu diskusií a dialógu s mladými ľuďmi o programoch a iniciatívach, ktoré pripravila, pričom možno skúšať aj netradičné postupy.

| 7.2 | Miestna alebo regionálna samospráva, podľa vnútorného usporiadania každého členského štátu, ako inštitúcia, ktorá má najbližšie k občanom, a je miestom prvého kontaktu mladých ľudí v otázkach integrácie do politického, občianskeho a hospodárskeho života, musí mať v tomto procese možnosť účinne a v primeranom rozsahu plniť svoju úlohu. Proces konzultácií s miestnymi orgánmi by mal byť sprevádzaný opatreniami zameranými na:






  — | zintenzívnenie výmeny skúseností medzi činiteľmi s rozhodovacou právomocou a aktérmi mládežníckej politiky na miestnej úrovni aj v záujme vzájomného porozumenia, |
| --- | --- | --- |

7.2

Miestna alebo regionálna samospráva, podľa vnútorného usporiadania každého členského štátu, ako inštitúcia, ktorá má najbližšie k občanom, a je miestom prvého kontaktu mladých ľudí v otázkach integrácie do politického, občianskeho a hospodárskeho života, musí mať v tomto procese možnosť účinne a v primeranom rozsahu plniť svoju úlohu. Proces konzultácií s miestnymi orgánmi by mal byť sprevádzaný opatreniami zameranými na:

—

zintenzívnenie výmeny skúseností medzi činiteľmi s rozhodovacou právomocou a aktérmi mládežníckej politiky na miestnej úrovni aj v záujme vzájomného porozumenia,

| — | podporu vytvárania stálych sietí, výmeny a rozširovania osvedčených postupov a vzájomnej pomoci pri aktualizácii stratégií, metód a nástrojov na zvyšovanie zaangažovanosti mládeže. Konfrontácia so skúsenosťami z iných krajín prispieva k uvedomeniu si súvislostí a ich pretaveniu na skúsenosti a znižuje riziko, že by predčasne upadli do zabudnutia, |
| --- | --- |

—

podporu vytvárania stálych sietí, výmeny a rozširovania osvedčených postupov a vzájomnej pomoci pri aktualizácii stratégií, metód a nástrojov na zvyšovanie zaangažovanosti mládeže. Konfrontácia so skúsenosťami z iných krajín prispieva k uvedomeniu si súvislostí a ich pretaveniu na skúsenosti a znižuje riziko, že by predčasne upadli do zabudnutia,

| — | vytvorenie spôsobov a nástrojov účasti, ktoré by dávali priestor iniciatívam mladých ľudí, aby sa mohli angažovať v projektoch a aktivitách, ktoré iniciovali oni sami. |
| --- | --- |

—

vytvorenie spôsobov a nástrojov účasti, ktoré by dávali priestor iniciatívam mladých ľudí, aby sa mohli angažovať v projektoch a aktivitách, ktoré iniciovali oni sami.

Nadnárodným dialógom sa upevňujú a stabilizujú skúsenosti a znižuje sa riziko, že by predčasne upadli do zabudnutia.

| 7.3 | Podľa názoru výboru by mali členské štáty zorganizovať kampaň o účasti prostredníctvom spoluvytvárania, zameranú na podporu zapájania sa, a pomocou škôl a výchovných programov podnecovať uvedomenie si zodpovednosti, ktorú nesie každý jednotlivec v demokratickej spoločnosti, práve s ohľadom na svoju vlastnú komunitu. Základné a stredné školy je v tomto zmysle treba chápať ako dôležitý spoločný priestor, v ktorom sa mladí môžu učiť angažovanosti a získať skúsenosť, ako funguje demokracia. |
| --- | --- |

7.3

Podľa názoru výboru by mali členské štáty zorganizovať kampaň o účasti prostredníctvom spoluvytvárania, zameranú na podporu zapájania sa, a pomocou škôl a výchovných programov podnecovať uvedomenie si zodpovednosti, ktorú nesie každý jednotlivec v demokratickej spoločnosti, práve s ohľadom na svoju vlastnú komunitu. Základné a stredné školy je v tomto zmysle treba chápať ako dôležitý spoločný priestor, v ktorom sa mladí môžu učiť angažovanosti a získať skúsenosť, ako funguje demokracia.

| 7.4 | VR dúfa, že sa bude podporovať výmena osvedčených postupov, pokiaľ ide o rôzne formy účasti mladých na miestnej správe, ako aj iniciatívy zamerané na podporu mobility kvôli spoznávaniu rôznych druhov miestnej správy, s cieľom dosiahnuť uvedomelejšie zapojenie do politického života. |
| --- | --- |

7.4

VR dúfa, že sa bude podporovať výmena osvedčených postupov, pokiaľ ide o rôzne formy účasti mladých na miestnej správe, ako aj iniciatívy zamerané na podporu mobility kvôli spoznávaniu rôznych druhov miestnej správy, s cieľom dosiahnuť uvedomelejšie zapojenie do politického života.

| 7.5 | Výbor regiónov vyzýva orgány regionálnej a komunálnej správy, aby podporovali projekty ako „mladí radcovia“, ktoré sú nielen grémiom alebo spôsobom účasti a dialógu s mládežou, ale aj skutočným médiom učenia, prostredníctvom ktorého sa dá naučiť aktívne občianstvo. |
| --- | --- |

7.5

Výbor regiónov vyzýva orgány regionálnej a komunálnej správy, aby podporovali projekty ako „mladí radcovia“, ktoré sú nielen grémiom alebo spôsobom účasti a dialógu s mládežou, ale aj skutočným médiom učenia, prostredníctvom ktorého sa dá naučiť aktívne občianstvo.

| 7.6 | Ak sa však má podporiť lokálna zaangažovanosť a aktívne občianstvo, Komisia musí podnietiť spoločné medzinárodné vypracovanie presných kritérií a podrobností týkajúcich sa cieľa „zaangažovanosť“, t. j. aký je jeho charakter, aký rozsah sa má dosiahnuť, kto sa má zaangažovať, atď. |
| --- | --- |

7.6

Ak sa však má podporiť lokálna zaangažovanosť a aktívne občianstvo, Komisia musí podnietiť spoločné medzinárodné vypracovanie presných kritérií a podrobností týkajúcich sa cieľa „zaangažovanosť“, t. j. aký je jeho charakter, aký rozsah sa má dosiahnuť, kto sa má zaangažovať, atď.

| 7.7 | Aby sa vylúčilo alebo aspoň minimalizovalo nebezpečenstvo, že z procesu konzultácií a zapojenia mládeže budú mať prospech len veľké národné siete, bude potrebné aktívne zaangažovať siete mládežníckych organizácií pracujúcich na miestnej úrovni. Z tohto dôvodu by bola užitočná priama účasť miestnych samospráv, ktoré vytvorili v rámci svojej vlastnej oblasti modely na programovanie a riadenie opatrení v otázkach týkajúcich sa mládeže, ktoré zahŕňajú konzultácie a zapojenie. |
| --- | --- |

7.7

Aby sa vylúčilo alebo aspoň minimalizovalo nebezpečenstvo, že z procesu konzultácií a zapojenia mládeže budú mať prospech len veľké národné siete, bude potrebné aktívne zaangažovať siete mládežníckych organizácií pracujúcich na miestnej úrovni. Z tohto dôvodu by bola užitočná priama účasť miestnych samospráv, ktoré vytvorili v rámci svojej vlastnej oblasti modely na programovanie a riadenie opatrení v otázkach týkajúcich sa mládeže, ktoré zahŕňajú konzultácie a zapojenie.

| 7.8 | Výbor regiónov dúfa, že Komisia pri uskutočňovaní ohlásených iniciatív (kampaň Za rôznorodosť – proti diskriminácii, európska iniciatíva za zlepšenie zdravia detí a mládeže a verejná diskusia na tému športu, ktorej cieľom je posilniť výchovné a spoločenské hodnoty športu pre mládež) nepodcení kľúčovú úlohu, ktorú môžu zohrať miestne a regionálne samosprávy pri oslovovaní, informovaní, zvyšovaní uvedomenia, motivácii a aktivizácii skupín a jednotlivcov. |
| --- | --- |

7.8

Výbor regiónov dúfa, že Komisia pri uskutočňovaní ohlásených iniciatív (kampaň Za rôznorodosť – proti diskriminácii, európska iniciatíva za zlepšenie zdravia detí a mládeže a verejná diskusia na tému športu, ktorej cieľom je posilniť výchovné a spoločenské hodnoty športu pre mládež) nepodcení kľúčovú úlohu, ktorú môžu zohrať miestne a regionálne samosprávy pri oslovovaní, informovaní, zvyšovaní uvedomenia, motivácii a aktivizácii skupín a jednotlivcov.

| 7.9 | Výbor regiónov víta skutočnosť, že väčšinu zodpovednosti za mládežnícku politiku nesú európske komúny a regióny. Je preto nesmierne dôležité, aby miestne a regionálne orgány prebrali časť zodpovednosti za vzdelávanie, zamestnanosť a voľný čas mladých ľudí. |
| --- | --- |

7.9

Výbor regiónov víta skutočnosť, že väčšinu zodpovednosti za mládežnícku politiku nesú európske komúny a regióny. Je preto nesmierne dôležité, aby miestne a regionálne orgány prebrali časť zodpovednosti za vzdelávanie, zamestnanosť a voľný čas mladých ľudí.

8.   Podporné programy politík týkajúcich sa mladých ľudí

| 8.1 | Komisia a ostatné inštitúcie EÚ môžu zohrať podstatnú úlohu pri tvorbe rámcových podmienok a nástrojov, ktoré umožnia členským štátom riadne uplatňovať svoje právomoci. Mnohorozmernosť, multikauzálnosť a prierezový charakter problematiky týkajúcej sa mládeže, vyžaduje od inštitúcií na rôznych úrovniach v závislosti od ich kompetencií a zodpovednosti hlbokú znalosť javov a procesov. |
| --- | --- |

8.1

Komisia a ostatné inštitúcie EÚ môžu zohrať podstatnú úlohu pri tvorbe rámcových podmienok a nástrojov, ktoré umožnia členským štátom riadne uplatňovať svoje právomoci. Mnohorozmernosť, multikauzálnosť a prierezový charakter problematiky týkajúcej sa mládeže, vyžaduje od inštitúcií na rôznych úrovniach v závislosti od ich kompetencií a zodpovednosti hlbokú znalosť javov a procesov.

| 8.2 | Výbor regiónov preto odporúča iniciatívy na vybudovanie systému koordinácie stredísk monitorujúcich situáciu mládeže, ktorý na základe skúseností s inými mnohorozmernými problémami s prierezovým charakterom:






  — | by sa vyhol nadbytku informačných systémov a platforiem, |
| --- | --- | --- |

8.2

Výbor regiónov preto odporúča iniciatívy na vybudovanie systému koordinácie stredísk monitorujúcich situáciu mládeže, ktorý na základe skúseností s inými mnohorozmernými problémami s prierezovým charakterom:

—

by sa vyhol nadbytku informačných systémov a platforiem,

| — | by integroval a prepojil na európskej úrovni už jestvujúce databázy, čím by sa umožnilo spracovanie a vzájomné porovnanie špecifických údajov o mládeži, |
| --- | --- |

—

by integroval a prepojil na európskej úrovni už jestvujúce databázy, čím by sa umožnilo spracovanie a vzájomné porovnanie špecifických údajov o mládeži,

| — | by vyhodnocoval a integroval do celoeurópskej siete najlepšie skúsenosti a postupy podporované miestnymi a regionálnymi orgánmi a zozbierané pozorovateľmi monitorujúcimi postavenie mládeže, |
| --- | --- |

—

by vyhodnocoval a integroval do celoeurópskej siete najlepšie skúsenosti a postupy podporované miestnymi a regionálnymi orgánmi a zozbierané pozorovateľmi monitorujúcimi postavenie mládeže,

| — | by vyžadoval špecializáciu miestnych pozorovateľov, a tým znižoval riziko míňania finančných zdrojov na zdvojenú činnosť. |
| --- | --- |

—

by vyžadoval špecializáciu miestnych pozorovateľov, a tým znižoval riziko míňania finančných zdrojov na zdvojenú činnosť.

| 8.3 | Výbor regiónov dúfa, že konkrétne programy a opatrenia na rozširovanie povedomia, šírenie a výmenu osvedčených postupov a ďalšie vzdelávanie aktérov mládežníckej politiky na miestnej úrovni pomôžu šíriť určitú kultúru európskej politiky zameranej na mládež, a že sa tým vytvorí európsky priestor, v rámci ktorého si budú môcť predstavitelia výkonných orgánov porovnať uplatňovanie opatrení mládežníckej politiky. Výbor regiónov ponúka Komisii obzvlášť svoju spoluprácu na odštartovaní informačnej kampane o obsahu Európskeho paktu mládeže. |
| --- | --- |

8.3

Výbor regiónov dúfa, že konkrétne programy a opatrenia na rozširovanie povedomia, šírenie a výmenu osvedčených postupov a ďalšie vzdelávanie aktérov mládežníckej politiky na miestnej úrovni pomôžu šíriť určitú kultúru európskej politiky zameranej na mládež, a že sa tým vytvorí európsky priestor, v rámci ktorého si budú môcť predstavitelia výkonných orgánov porovnať uplatňovanie opatrení mládežníckej politiky. Výbor regiónov ponúka Komisii obzvlášť svoju spoluprácu na odštartovaní informačnej kampane o obsahu Európskeho paktu mládeže.

| 8.4 | Pre účinnosť opatrení politiky zameranej na mládež je veľmi dôležité spustenie procesu hodnotenia ich dosahu a účinkov. S ohľadom na skutočnosť, že neexistujú všeobecne uznávané modely v oblasti politiky pre mládež, umožní takéto hodnotenie upevnenie skúseností, poskytne príklady hodné napodobnenia a vytvorí zrozumiteľné a opakovateľné vzory. Je potrebné, aby sa na tomto hodnotení zúčastňovali predovšetkým miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

8.4

Pre účinnosť opatrení politiky zameranej na mládež je veľmi dôležité spustenie procesu hodnotenia ich dosahu a účinkov. S ohľadom na skutočnosť, že neexistujú všeobecne uznávané modely v oblasti politiky pre mládež, umožní takéto hodnotenie upevnenie skúseností, poskytne príklady hodné napodobnenia a vytvorí zrozumiteľné a opakovateľné vzory. Je potrebné, aby sa na tomto hodnotení zúčastňovali predovšetkým miestne a regionálne orgány.

| 8.5 | Pri plánovaní, organizácii a uskutočňovaní každého jedného programu a každej jednej akcie v rámci politiky pre mládež sa musia využiť všetky riadiace schopnosti regiónov a miestnych samospráv, pričom sa princíp vertikálnej subsidiarity musí doplniť o horizontálnu, čo je zvlášť dôležité na lokálnej úrovni. Pri uskutočňovaní každého jedného programu a každej jednej akcie v rámci politiky pre mládež sa preto musia podporovať a využívať účinné, vyvážené a reprezentatívne partnerstvá. |
| --- | --- |

8.5

Pri plánovaní, organizácii a uskutočňovaní každého jedného programu a každej jednej akcie v rámci politiky pre mládež sa musia využiť všetky riadiace schopnosti regiónov a miestnych samospráv, pričom sa princíp vertikálnej subsidiarity musí doplniť o horizontálnu, čo je zvlášť dôležité na lokálnej úrovni. Pri uskutočňovaní každého jedného programu a každej jednej akcie v rámci politiky pre mládež sa preto musia podporovať a využívať účinné, vyvážené a reprezentatívne partnerstvá.

| 8.6 | VR zdôrazňuje nevyhnutnosť zahrnutia aspektu mládeže do základných politík EÚ. Aj pri iniciatívach v oblasti kultúry, kde sa už predtým čiastočne zohľadňoval prínos zohľadnenia aspektu mládeže, sa musia vytvoriť zodpovedajúce opatrenia, ktoré by umožnili usmerniť prostriedky na iniciatívy uskutočňované mládežou a určené pre mládež. Ďalej je potrebné, aj vzhľadom na nebezpečenstvo sociálneho vylúčenia mládeže, zdôrazniť význam sociálnej rovnosti a rovnosti príležitostí všetkých generácií. |
| --- | --- |

8.6

VR zdôrazňuje nevyhnutnosť zahrnutia aspektu mládeže do základných politík EÚ. Aj pri iniciatívach v oblasti kultúry, kde sa už predtým čiastočne zohľadňoval prínos zohľadnenia aspektu mládeže, sa musia vytvoriť zodpovedajúce opatrenia, ktoré by umožnili usmerniť prostriedky na iniciatívy uskutočňované mládežou a určené pre mládež. Ďalej je potrebné, aj vzhľadom na nebezpečenstvo sociálneho vylúčenia mládeže, zdôrazniť význam sociálnej rovnosti a rovnosti príležitostí všetkých generácií.

| 8.7 | Výbor regiónov vyzýva, aby sa uznalo ústredné postavenie miestnych samospráv pri uskutočňovaní a hodnotení programov Mládež a Európska dobrovoľná služba. To isté odporúčanie sa týka aj programu „Mládež v akcii“ (2007-2013). Len tak je možné zabezpečiť, aby projekty boli miestne zakotvené, aby mali široký dosah vo svojom okolí a boli efektívne integrované do miestnej politiky. |
| --- | --- |

8.7

Výbor regiónov vyzýva, aby sa uznalo ústredné postavenie miestnych samospráv pri uskutočňovaní a hodnotení programov Mládež a Európska dobrovoľná služba. To isté odporúčanie sa týka aj programu „Mládež v akcii“ (2007-2013). Len tak je možné zabezpečiť, aby projekty boli miestne zakotvené, aby mali široký dosah vo svojom okolí a boli efektívne integrované do miestnej politiky.

| 8.8 | Výbor regiónov je presvedčený, že opatrenia politiky pre mládež musia brať do úvahy okrem bodov zahrnutých do Európskeho paktu mládeže aj otázky, ktoré, hoci aj nepriamo, môžu prispieť k dosiahnutiu cieľov samotného paktu. Konkrétne treba na výstavbu bytov poukázať ako na zvlášť dôležitú (ktorá patrí k opatreniam v oblasti zamestnanosti, mobility a zosúladenia pracovného a rodinného života), na analogické odvetvia zabezpečujúce rodinu a opatrenia umožňujúce prístup k úverom. Je teda potrebné podnecovať členské štáty, aby vyvinuli väčšie úsilie o reformy v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

8.8

Výbor regiónov je presvedčený, že opatrenia politiky pre mládež musia brať do úvahy okrem bodov zahrnutých do Európskeho paktu mládeže aj otázky, ktoré, hoci aj nepriamo, môžu prispieť k dosiahnutiu cieľov samotného paktu. Konkrétne treba na výstavbu bytov poukázať ako na zvlášť dôležitú (ktorá patrí k opatreniam v oblasti zamestnanosti, mobility a zosúladenia pracovného a rodinného života), na analogické odvetvia zabezpečujúce rodinu a opatrenia umožňujúce prístup k úverom. Je teda potrebné podnecovať členské štáty, aby vyvinuli väčšie úsilie o reformy v týchto oblastiach.

| 8.9 | Výbor regiónov tiež vyzýva Komisiu, aby v súlade s Lisabonskou stratégiou podnecovala jednotlivé krajiny, aby do svojich programov reforiem zahrnuli opatrenia zamerané na nasledujúce ciele:






  — | zintenzívnenie aktivít na boj proti rastúcemu riziku sociálneho vylúčenia medzi mladými ľuďmi, zvlášť rozvíjanie iniciatív na všetkých úrovniach na zlepšenie prístupu všetkých mladých ku všetkým (sociálnym, politickým a občianskym) právam a na ich následné plné využívanie; |
| --- | --- | --- |

8.9

Výbor regiónov tiež vyzýva Komisiu, aby v súlade s Lisabonskou stratégiou podnecovala jednotlivé krajiny, aby do svojich programov reforiem zahrnuli opatrenia zamerané na nasledujúce ciele:

—

zintenzívnenie aktivít na boj proti rastúcemu riziku sociálneho vylúčenia medzi mladými ľuďmi, zvlášť rozvíjanie iniciatív na všetkých úrovniach na zlepšenie prístupu všetkých mladých ku všetkým (sociálnym, politickým a občianskym) právam a na ich následné plné využívanie;

| — | podporovanie opatrení v oblasti mládeže v národných programoch reformy a považovať ich uplatňovanie za jednu z najvyšších priorít; |
| --- | --- |

—

podporovanie opatrení v oblasti mládeže v národných programoch reformy a považovať ich uplatňovanie za jednu z najvyšších priorít;

| — | pomoc nadaným mladým ľuďom z finančne znevýhodneného prostredia dosiahnuť vyššie vzdelanie a zabrániť predčasnému ukončeniu školskej dochádzky; |
| --- | --- |

—

pomoc nadaným mladým ľuďom z finančne znevýhodneného prostredia dosiahnuť vyššie vzdelanie a zabrániť predčasnému ukončeniu školskej dochádzky;

| — | koncepcia primeraných sociálnych opatrení pre mládež zmierňujúcich negatívne účinky pracovného trhu; |
| --- | --- |

—

koncepcia primeraných sociálnych opatrení pre mládež zmierňujúcich negatívne účinky pracovného trhu;

| — | podporovanie umeleckého nadania a tvorivosti medzi mládežou, s cieľom jej ekonomického osamostatnenia sa v tejto oblasti; |
| --- | --- |

—

podporovanie umeleckého nadania a tvorivosti medzi mládežou, s cieľom jej ekonomického osamostatnenia sa v tejto oblasti;

| — | vytvorenie špecifických foriem podpory účasti mladých ľudí všeobecne a najmä mladých ľudí s nízkym príjmom, mladých nezamestnaných, postihnutej mládeže, mladých žien a mladých prisťahovalcov na spoločenskom a politickom živote; |
| --- | --- |

—

vytvorenie špecifických foriem podpory účasti mladých ľudí všeobecne a najmä mladých ľudí s nízkym príjmom, mladých nezamestnaných, postihnutej mládeže, mladých žien a mladých prisťahovalcov na spoločenskom a politickom živote;

| — | pomoc mladým ľuďom, ktorí žijú vo vidieckych a znevýhodnených oblastiach, pri integrácii do kultúrneho, spoločenského a pracovného života; |
| --- | --- |

—

pomoc mladým ľuďom, ktorí žijú vo vidieckych a znevýhodnených oblastiach, pri integrácii do kultúrneho, spoločenského a pracovného života;

| — | motivácia mladých ľudí na dobrovoľnú činnosť. |
| --- | --- |

—

motivácia mladých ľudí na dobrovoľnú činnosť.

9.   Finančné prostriedky

| 9.1 | Výbor regiónov konštatuje, že sa vzhľadom na zložitosť posudzovanej problematiky Komisia len veľmi vágnym spôsobom vyjadruje o finančných prostriedkoch určených na konkrétnu realizáciu opatrení v prospech mládeže. |
| --- | --- |

9.1

Výbor regiónov konštatuje, že sa vzhľadom na zložitosť posudzovanej problematiky Komisia len veľmi vágnym spôsobom vyjadruje o finančných prostriedkoch určených na konkrétnu realizáciu opatrení v prospech mládeže.

| 9.2 | Odporúča preto, aby sa v nasledujúcich fázach vypracovávania smerníc EÚ uviedli presné a detailné odkazy na špecifické európske fondy, keďže si takéto ambiciózne, rozhodne nevyhnutné, projekty v prospech mládeže vyžadujú finančné zdroje, ktoré členské štáty nedokážu poskytnúť samostatne. Výbor regiónov na záver žiada Komisiu, aby zvýšila prostriedky, ktoré sú k dispozícii v rámci politiky Spoločenstva v oblasti mládeže. |
| --- | --- |

9.2

Odporúča preto, aby sa v nasledujúcich fázach vypracovávania smerníc EÚ uviedli presné a detailné odkazy na špecifické európske fondy, keďže si takéto ambiciózne, rozhodne nevyhnutné, projekty v prospech mládeže vyžadujú finančné zdroje, ktoré členské štáty nedokážu poskytnúť samostatne. Výbor regiónov na záver žiada Komisiu, aby zvýšila prostriedky, ktoré sú k dispozícii v rámci politiky Spoločenstva v oblasti mládeže.

| 9.3 | Výbor regiónov ďalej odporúča pokračovať v procese zjednodušovania administratívnych postupov a zintenzívniť ho, aby sa prístup k programom a iniciatívam uľahčil nielen miestnym a regionálnym orgánom, ale hlavne samotným mladým ľuďom a ich organizáciám. Tým možno aj znížiť náklady, zjednodušiť postupy a skrátiť čas realizácie. |
| --- | --- |

9.3

Výbor regiónov ďalej odporúča pokračovať v procese zjednodušovania administratívnych postupov a zintenzívniť ho, aby sa prístup k programom a iniciatívam uľahčil nielen miestnym a regionálnym orgánom, ale hlavne samotným mladým ľuďom a ich organizáciám. Tým možno aj znížiť náklady, zjednodušiť postupy a skrátiť čas realizácie.

| 9.4 | Výbor regiónov dúfa, že na základe bodov predložených v oznámení Komisie budú definované programy, ktoré budú primerane finančne podporované. Popri špecifických programoch („Mládež“ a „Európska dobrovoľná služba“) by sa mohlo stanoviť, aby sa v každom programe EÚ určité množstvo prostriedkov venovalo na konkrétne akcie pre mládež. |
| --- | --- |

9.4

Výbor regiónov dúfa, že na základe bodov predložených v oznámení Komisie budú definované programy, ktoré budú primerane finančne podporované. Popri špecifických programoch („Mládež“ a „Európska dobrovoľná služba“) by sa mohlo stanoviť, aby sa v každom programe EÚ určité množstvo prostriedkov venovalo na konkrétne akcie pre mládež.

V Bruseli 16.februára 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  KOM(2004) 471, konečné znenie.

1

(2)  Ú. v EÚ C 71, 22.3.2005, s. 34.

2

(3)  KOM(2004) 336, konečné znenie a KOM(2004) 337, konečné znenie.

3

(4)  Ú. v EÚ C 43,18.2.2005, s. 42

4

(5)  Ú. v. ES C 22, 24.1.2001, s. 7 a KOM (2003) 184, konečné znenie.

5

(6)  Ú. v EÚ C 121, 30.4.2004, s. 10.

6

(7)  KOM(2003) 796, konečné znenie

7

(8)  Ú. v EÚ C 121, 30.4.2004, s. 10.

8

---

| 16.8.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 192/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 192/21

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť

(2006/C 192/05)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“ (KOM(2005) 229, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Európskej komisie z 1. júna 2005 vyžiadať si jeho stanovisko na túto tému v súlade s prvým odsekom článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie grémia z 12. apríla 2005 zveriť vypracovanie príslušného stanoviska svojej komisii pre kultúru a vzdelávanie,

SO ZRETEĽOM NA Lisabonskú stratégiu zameranú na to, aby sa Európska únia roku 2010 stala „najkonkurencieschopnejšiu a najdynamickejšiu poznatkovo orientovanou ekonomiku sveta, schopnou trvalo udržateľného rastu s väčším množstvom pracovných miest a väčšou sociálnou súdržnosťou“,

SO ZRETEĽOM NA výzvu Európskej rady, ktorá zasadala v Bruseli 22. a 23. marca 2005, adresovanú Komisii, aby okamžite znovu spustila Lisabonskú stratégiu s tým, že sa zameria na rast zamestnanosti (1),

SO ZRETEĽOM NA závery predsedníctva Európskej rady z 22. a 23. marca 2005, podľa ktorých „je nevyhnutné vytvoriť plne začlenenú informačnú spoločnosť založenú na všeobecnom uplatňovaní informačných a komunikačných technológií vo verejných službách, malých a stredných podnikoch a domácnostiach. Za týmto účelom bude iniciatíva i2010 klásť dôraz na výskum a inováciu v oblasti IKT, rozvoja obsahových odvetví, bezpečnosti sietí a informácií, ako aj konvergencie a interoperability zameranej na vytvorenie informačného priestoru bez hraníc“ (2),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému oznámenie Komisie „Akčný plán eEurópa 2005: Aktualizácia“ (CdR 193/2004 fin) (3),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému oznámenie Komisie „Spájanie Európy veľkou rýchlosťou: národné širokopásmové stratégie“ (CdR 257/2004 fin) (4),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému oznámenie Komisie „Budúcnosť európskej regulačnej politiky v audiovizuálnej oblasti“ (CdR 67/2004 fin) (5),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému oznámenia Komisie „Veda a technológia: Kľúč k budúcnosti Európy – Usmernenie pre budúcu politiku Európskej Únie na podporu výskumu“ (CdR 194/2004 fin ) (6),

SO ZRETEĽOM NA svoje výhľadové stanovisko na tému „Úloha vysokých škôl vo vývoji na miestnej a regionálnej úrovni v kontexte Európy založenej na poznatkoch“ (CdR 89/2003.fin) (7),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko (CdR 252/2005 rev.2), ktoré schválila 7. decembra 2005 komisia pre kultúru a vzdelávanie (spravodajca pán Théodoros Georgakis, starosta mesta Ilioupoli, Grécko, SES),

KEĎŽE:

| 1. | Informačné a komunikačné technológie (IKT) môžu významnou mierou priamo a nepriamo prispieť ku realizácií cieľov Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

1.

Informačné a komunikačné technológie (IKT) môžu významnou mierou priamo a nepriamo prispieť ku realizácií cieľov Lisabonskej stratégie.

| 2. | Ambiciózny vysokorýchlostný systém pripojenia založený na rovnosti práv a na nediskriminačnom digitalizovanom prístupe v rámci informačnej infraštruktúry na európskej úrovni musí zohrávať hlavnú úlohu pri spájaní celej Európy, členských štátov Európskej únie a všetkých budúcich kandidátskych krajín, miest a obcí vidieka, podnikov a občanov. |
| --- | --- |

2.

Ambiciózny vysokorýchlostný systém pripojenia založený na rovnosti práv a na nediskriminačnom digitalizovanom prístupe v rámci informačnej infraštruktúry na európskej úrovni musí zohrávať hlavnú úlohu pri spájaní celej Európy, členských štátov Európskej únie a všetkých budúcich kandidátskych krajín, miest a obcí vidieka, podnikov a občanov.

| 3. | Investície do výskumu a inovácie sú podstatné a je vhodné ich zvyšovať, aby odvetvie IKT naďalej napomáhalo rastu a zamestnanosti. |
| --- | --- |

3.

Investície do výskumu a inovácie sú podstatné a je vhodné ich zvyšovať, aby odvetvie IKT naďalej napomáhalo rastu a zamestnanosti.

| 4. | Je veľmi dôležité vytvoriť efektívnu a modernú informačnú štruktúru pre nové ako aj existujúce podniky a pre obnovené verejné služby. |
| --- | --- |

4.

Je veľmi dôležité vytvoriť efektívnu a modernú informačnú štruktúru pre nové ako aj existujúce podniky a pre obnovené verejné služby.

| 5. | Je potrebné zabezpečiť občanom EÚ rovnosť príležitostí v oblasti informačnej spoločnosti pokiaľ ide o možnosť pripojenia a služby bez ohľadu na druh užívateľa, spoločenské postavenie a zemepisnú polohu. |
| --- | --- |

5.

Je potrebné zabezpečiť občanom EÚ rovnosť príležitostí v oblasti informačnej spoločnosti pokiaľ ide o možnosť pripojenia a služby bez ohľadu na druh užívateľa, spoločenské postavenie a zemepisnú polohu.

| 6. | Informačná infraštruktúra musí byť koncipovaná a riadená rovnako ako dodávky vody a elektriny, |
| --- | --- |

6.

Informačná infraštruktúra musí byť koncipovaná a riadená rovnako ako dodávky vody a elektriny,

prijal na svojom 63. plenárnom zasadnutí 15. a 16. februára 2006 (zasadnutie zo 16. februára) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov:

Všeobecné pripomienky

Výbor regiónov

| 1.1 | Oceňuje stručnosť a prehľadnosť analýzy a záverov oznámenia Komisie „Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“. |
| --- | --- |

1.1

Oceňuje stručnosť a prehľadnosť analýzy a záverov oznámenia Komisie „Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“.

| 1.2 | Súhlasí s konštatovaním, že poznatky, výskum a inovácia sú hnacou silou trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.2

Súhlasí s konštatovaním, že poznatky, výskum a inovácia sú hnacou silou trvalo udržateľného rozvoja.

| 1.3 | Výrazne podporuje myšlienku, že jednou z najdôležitejších úloh je budovať informačnú spoločnosť, z ktorej nebude nikto vylúčený. |
| --- | --- |

1.3

Výrazne podporuje myšlienku, že jednou z najdôležitejších úloh je budovať informačnú spoločnosť, z ktorej nebude nikto vylúčený.

| 1.4 | Súhlasí s tvrdením, že IKT technológie predstavujú silnú páku rastu a zamestnanosti, čo vyplýva ja zo štatistických ukazovateľov, z ktorých je zrejmé, že tieto technológie predstavujú 25 % rastu HDP Európskej únie a 40 % nárastu jej produktivity. |
| --- | --- |

1.4

Súhlasí s tvrdením, že IKT technológie predstavujú silnú páku rastu a zamestnanosti, čo vyplýva ja zo štatistických ukazovateľov, z ktorých je zrejmé, že tieto technológie predstavujú 25 % rastu HDP Európskej únie a 40 % nárastu jej produktivity.

| 1.5 | Uznáva, že digitálna konvergencia služieb, sietí, zariadení a médií rýchlo napreduje, čo sa prejavuje rozširovaním ciest, ktorými sa občania dostávajú ku digitálnemu bohatstvu. |
| --- | --- |

1.5

Uznáva, že digitálna konvergencia služieb, sietí, zariadení a médií rýchlo napreduje, čo sa prejavuje rozširovaním ciest, ktorými sa občania dostávajú ku digitálnemu bohatstvu.

| 1.6 | Upozorňuje, že sociálna konvergencia a definovanie organizačného právneho rámca pomôže úspešne uskutočniť digitálnu konvergenciu. |
| --- | --- |

1.6

Upozorňuje, že sociálna konvergencia a definovanie organizačného právneho rámca pomôže úspešne uskutočniť digitálnu konvergenciu.

| 1.7 | Súhlasí so stratégiu iniciatívy i2010 pre informačnú spoločnosť a akceptuje jej všeobecné usmernenia ako aj jej hlavné priority. |
| --- | --- |

1.7

Súhlasí so stratégiu iniciatívy i2010 pre informačnú spoločnosť a akceptuje jej všeobecné usmernenia ako aj jej hlavné priority.

| 1.8 | Uznáva, že stratégia i2010 pomáha vytvárať otvorenú a konkurencieschopnú digitálnu ekonomiku, dbá o kvalitu a predchádza sociálnemu vylúčeniu. |
| --- | --- |

1.8

Uznáva, že stratégia i2010 pomáha vytvárať otvorenú a konkurencieschopnú digitálnu ekonomiku, dbá o kvalitu a predchádza sociálnemu vylúčeniu.

| 1.9 | Zdôrazňuje význam troch priorít stratégie i2010 a podporuje






  — | vytvorenie jednotného informačného európskeho priestoru, |
| --- | --- | --- |

1.9

Zdôrazňuje význam troch priorít stratégie i2010 a podporuje

—

vytvorenie jednotného informačného európskeho priestoru,

| — | posilnenie inovácie a investícií do výskumu, |
| --- | --- |

—

posilnenie inovácie a investícií do výskumu,

| — | informačnú spoločnosť pre všetkých bez sociálneho vylúčenia s dôrazom na zlepšovanie verejných služieb a kvality života. |
| --- | --- |

—

informačnú spoločnosť pre všetkých bez sociálneho vylúčenia s dôrazom na zlepšovanie verejných služieb a kvality života.

| 1.10 | Vyjadruje presvedčenie, že iniciatíva i2010 prispeje ku zlepšeniu kvality života občanov a vôbec ku lepšej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.10

Vyjadruje presvedčenie, že iniciatíva i2010 prispeje ku zlepšeniu kvality života občanov a vôbec ku lepšej spoločnosti.

Pokiaľ ide o jednotný európsky informačný priestor,

Výbor regiónov:

| 1.11 | Podporuje proaktívny politický prístup Európskej komisie, pretože je toho názoru, že odvetvie IKT Európskej únie predstavuje obrovský potenciál, ktorý je potrebné využiť. Jednotný európsky trh s pravidlami, ktoré sú jednotné vo všetkých krajinách, predstavuje mimoriadne priaznivé prostredie pre podnikateľské aktivity. |
| --- | --- |

1.11

Podporuje proaktívny politický prístup Európskej komisie, pretože je toho názoru, že odvetvie IKT Európskej únie predstavuje obrovský potenciál, ktorý je potrebné využiť. Jednotný európsky trh s pravidlami, ktoré sú jednotné vo všetkých krajinách, predstavuje mimoriadne priaznivé prostredie pre podnikateľské aktivity.

| 1.12 | Zdôrazňuje potrebu zohľadnenia a štrukturovania úlohy miestnych a regionálnych orgánov, aby bolo možné dosiahnuť ciele stratégie i2010. |
| --- | --- |

1.12

Zdôrazňuje potrebu zohľadnenia a štrukturovania úlohy miestnych a regionálnych orgánov, aby bolo možné dosiahnuť ciele stratégie i2010.

| 1.13 | S uspokojením berie na vedomie úsilie vyvinuté ako odpoveď na veľké výzvy a pripomína, že dosiahnuté výsledky budú vyhodnotené podľa navrhnutých akčných programov. |
| --- | --- |

1.13

S uspokojením berie na vedomie úsilie vyvinuté ako odpoveď na veľké výzvy a pripomína, že dosiahnuté výsledky budú vyhodnotené podľa navrhnutých akčných programov.

| 1.14 | Zdôrazňuje, že si splnenie týchto požiadaviek týkajúcich sa zvyšovania rýchlosti širokopásmových služieb v štrukturálne slabých a znevýhodnených oblastiach vyžaduje poskytnutie dôležitých nástrojov zo štrukturálnych fondov, vzhľadom na bohatstvo digitálneho obsahu, interoperabilitu a bezpečnosť obchodovania je potrebné uvoľniť veľké sumy v rámci výskumných a rozvojových programov. |
| --- | --- |

1.14

Zdôrazňuje, že si splnenie týchto požiadaviek týkajúcich sa zvyšovania rýchlosti širokopásmových služieb v štrukturálne slabých a znevýhodnených oblastiach vyžaduje poskytnutie dôležitých nástrojov zo štrukturálnych fondov, vzhľadom na bohatstvo digitálneho obsahu, interoperabilitu a bezpečnosť obchodovania je potrebné uvoľniť veľké sumy v rámci výskumných a rozvojových programov.

| 1.15 | Zastáva názor, že prístup ku kvalitným a finančne dostupným širokopásmovým službám je jedným zo základných faktorov určujúcich kvalitu služieb občanom, a to najmä tým, že zlepšuje kvalitu služieb poskytovaných komunálnymi podnikmi a súčasne uľahčuje hospodárske aktivity malých a stredných podnikov. Možno počítať s tým, že okrajové regióny a obce, hlavne tie najvzdialenejšie, budú mať veľký úžitok z väčšieho a rýchlejšieho prístupu ku širokopásmovým službám. |
| --- | --- |

1.15

Zastáva názor, že prístup ku kvalitným a finančne dostupným širokopásmovým službám je jedným zo základných faktorov určujúcich kvalitu služieb občanom, a to najmä tým, že zlepšuje kvalitu služieb poskytovaných komunálnymi podnikmi a súčasne uľahčuje hospodárske aktivity malých a stredných podnikov. Možno počítať s tým, že okrajové regióny a obce, hlavne tie najvzdialenejšie, budú mať veľký úžitok z väčšieho a rýchlejšieho prístupu ku širokopásmovým službám.

| 1.16 | Zdôrazňuje, že spoločnosť je mimoriadne citlivá na problémy ochrany spotrebiteľa a osobných údajov, na čo sa nesmie zabúdať pri vytváraní stratégie a pravidiel fungovania trhu IKT. |
| --- | --- |

1.16

Zdôrazňuje, že spoločnosť je mimoriadne citlivá na problémy ochrany spotrebiteľa a osobných údajov, na čo sa nesmie zabúdať pri vytváraní stratégie a pravidiel fungovania trhu IKT.

| 1.17 | Vyjadruje svoje presvedčenie, že je potrebné, aby nové služby a aplikácie v oblasti IKT v každom prípade dodržiavali pravidlá ochrany osobných údajov a aby spotrebitelia mali vždy možnosť preveriť, akým spôsobom sa nakladá s ich osobnými údajmi. Zvyšovanie povedomia o potrebe vlastnej ochrany ktoré figuruje medzi návrhmi predkladanými v tomto oznámení (8), by malo byť doprevádzané silnejšími garanciami. |
| --- | --- |

1.17

Vyjadruje svoje presvedčenie, že je potrebné, aby nové služby a aplikácie v oblasti IKT v každom prípade dodržiavali pravidlá ochrany osobných údajov a aby spotrebitelia mali vždy možnosť preveriť, akým spôsobom sa nakladá s ich osobnými údajmi. Zvyšovanie povedomia o potrebe vlastnej ochrany ktoré figuruje medzi návrhmi predkladanými v tomto oznámení (8), by malo byť doprevádzané silnejšími garanciami.

| 1.18 | Osobitný dôraz kladie na to, aby obchodovanie cez internet bolo bezpečné, prispievalo k boju proti ilegálnemu a škodlivému obsahu na internete a aby EÚ zabezpečila kvalitné a finančne dostupné služby v oblasti komunikácie, ktoré by zaručovali územnú súdržnosť celej EÚ, najmä v najodľahlejších oblastiach a najvzdialenejších regiónoch. |
| --- | --- |

1.18

Osobitný dôraz kladie na to, aby obchodovanie cez internet bolo bezpečné, prispievalo k boju proti ilegálnemu a škodlivému obsahu na internete a aby EÚ zabezpečila kvalitné a finančne dostupné služby v oblasti komunikácie, ktoré by zaručovali územnú súdržnosť celej EÚ, najmä v najodľahlejších oblastiach a najvzdialenejších regiónoch.

| 1.19 | Domnieva sa, že obsah nových digitálnych služieb a digitálnych médií nemá podliehať len ekonomickým kritériám, ale že tieto by sa mali vyvíjať v súlade so sociálnymi a kultúrnymi potrebami. |
| --- | --- |

1.19

Domnieva sa, že obsah nových digitálnych služieb a digitálnych médií nemá podliehať len ekonomickým kritériám, ale že tieto by sa mali vyvíjať v súlade so sociálnymi a kultúrnymi potrebami.

| 1.20 | Súhlasí so zriadením vedeckých parkov a s vytvorením vhodného rámca pre investície malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

1.20

Súhlasí so zriadením vedeckých parkov a s vytvorením vhodného rámca pre investície malých a stredných podnikov.

Pokiaľ ide o inováciu a investície do výskumu,

Výbor regiónov:

| 1.21 | Plne podporuje stratégiu Európskej komisie na zvýšenie objemu a kvality výskumu zameraného na IKT v Európe. V tomto ohľade by však bolo potrebné zabezpečiť transfer získaných poznatkov, aby sa takto vo výsledkoch skonkretizovalo, že z nich bude mať úžitok európsky priemysel ako celok a že dôjde ku pokroku v plnení lisabonských cieľov vo všetkých európskych regiónoch. |
| --- | --- |

1.21

Plne podporuje stratégiu Európskej komisie na zvýšenie objemu a kvality výskumu zameraného na IKT v Európe. V tomto ohľade by však bolo potrebné zabezpečiť transfer získaných poznatkov, aby sa takto vo výsledkoch skonkretizovalo, že z nich bude mať úžitok európsky priemysel ako celok a že dôjde ku pokroku v plnení lisabonských cieľov vo všetkých európskych regiónoch.

| 1.22 | Aj naďalej je toho názoru, že na obdobie 2007-2013 je pre výskum nevyhnutné vyčleniť vyšší rozpočet a to „dokonca aj keď iné časti rozpočtových plánov na obdobie rokov 2007-2013 by sa zmenili“ (9). |
| --- | --- |

1.22

Aj naďalej je toho názoru, že na obdobie 2007-2013 je pre výskum nevyhnutné vyčleniť vyšší rozpočet a to „dokonca aj keď iné časti rozpočtových plánov na obdobie rokov 2007-2013 by sa zmenili“ (9).

| 1.23 | Rád by zdôraznil, že ak je aplikácia výsledkov výskumu na výrobky veľmi dôležitým momentom pre každé hospodárstvo a každú technológiu, potom je potrebné starostlivo zohľadniť špecifiká sektoru IKT. Potrebné to je najmä preto, lebo tieto technológie majú dosah na fungovanie miestnych a regionálnych orgánov (elektronická administratíva) a ich úlohy (týkajúce sa zabezpečovania početných služieb pre osoby, spolusprávy historického a prírodného dedičstva, spolusprávy sietí a infraštruktúry mestskej hromadnej dopravy) a zabezpečujú organizácia a výkon ich právomocí (vyučovanie cez internet, zdravotná starostlivosť on-line, práca na diaľku, atď.). |
| --- | --- |

1.23

Rád by zdôraznil, že ak je aplikácia výsledkov výskumu na výrobky veľmi dôležitým momentom pre každé hospodárstvo a každú technológiu, potom je potrebné starostlivo zohľadniť špecifiká sektoru IKT. Potrebné to je najmä preto, lebo tieto technológie majú dosah na fungovanie miestnych a regionálnych orgánov (elektronická administratíva) a ich úlohy (týkajúce sa zabezpečovania početných služieb pre osoby, spolusprávy historického a prírodného dedičstva, spolusprávy sietí a infraštruktúry mestskej hromadnej dopravy) a zabezpečujú organizácia a výkon ich právomocí (vyučovanie cez internet, zdravotná starostlivosť on-line, práca na diaľku, atď.).

| 1.24 | Pripomína, že IKT sú základom pre zlepšenie koordinácie a spolupráce v rôznych oblastiach medzi miestnymi, regionálnymi, národnými a európskymi orgánmi na strane jednej, a občanmi a súkromnými organizáciami v EÚ na strane druhej. Okrem toho predstavujú IKT dôležitú a významnú možnosť zlepšenia kvality verejných služieb. |
| --- | --- |

1.24

Pripomína, že IKT sú základom pre zlepšenie koordinácie a spolupráce v rôznych oblastiach medzi miestnymi, regionálnymi, národnými a európskymi orgánmi na strane jednej, a občanmi a súkromnými organizáciami v EÚ na strane druhej. Okrem toho predstavujú IKT dôležitú a významnú možnosť zlepšenia kvality verejných služieb.

Pokiaľ ide o informačnú spoločnosť pre všetkých bez sociálneho vylúčenia a s dôrazom na zlepšovanie verejných služieb a kvality života,

Výbor regiónov:

| 1.25 | Zdôrazňuje nutnosť zachovania rovnováhy medzi pozitívnymi ekonomickými účinkami IKT a prípadnými sociálnymi, právnymi a kultúrnymi dôsledkami ich zavádzania do života európskych občanov. Z toho vyplýva potreba kombinovať stratégie v oblasti týchto technológií s oblasťami spravodlivosti a vnútorných záležitostí, ako aj s politikou mládeže a vzdelávania. |
| --- | --- |

1.25

Zdôrazňuje nutnosť zachovania rovnováhy medzi pozitívnymi ekonomickými účinkami IKT a prípadnými sociálnymi, právnymi a kultúrnymi dôsledkami ich zavádzania do života európskych občanov. Z toho vyplýva potreba kombinovať stratégie v oblasti týchto technológií s oblasťami spravodlivosti a vnútorných záležitostí, ako aj s politikou mládeže a vzdelávania.

| 1.26 | zastáva názor, že informačné a komunikačné technológie sú prísľubom zvýšenia kvality života. Rozsiahlejším zavádzaním týchto technológií by sa mohli zlepšiť existujúce služby v zdravotníctve založené na využívaní IKT a zriadiť nové služby tohto druhu. Prispelo by sa tým k zlepšeniu zdravotného stavu obyvateľstva a umožnil by sa lepší a efektívnejší prístup občanov k verejným službám v zdravotníctve; |
| --- | --- |

1.26

zastáva názor, že informačné a komunikačné technológie sú prísľubom zvýšenia kvality života. Rozsiahlejším zavádzaním týchto technológií by sa mohli zlepšiť existujúce služby v zdravotníctve založené na využívaní IKT a zriadiť nové služby tohto druhu. Prispelo by sa tým k zlepšeniu zdravotného stavu obyvateľstva a umožnil by sa lepší a efektívnejší prístup občanov k verejným službám v zdravotníctve;

| 1.27 | Zastáva názor, že používanie IKT ako novej „kultúrnej techniky“ čítania a písania môže znížiť hodnotu tradičných informačných zdrojov a ciest (noviny, korešpondencia). Ak chceme zachovať tieto základné spôsobilosti, bolo by vhodné, aby vyučovanie prostredníctvom IKT tieto klasické spôsoby nenahrádzalo ale ich len dopĺňalo. |
| --- | --- |

1.27

Zastáva názor, že používanie IKT ako novej „kultúrnej techniky“ čítania a písania môže znížiť hodnotu tradičných informačných zdrojov a ciest (noviny, korešpondencia). Ak chceme zachovať tieto základné spôsobilosti, bolo by vhodné, aby vyučovanie prostredníctvom IKT tieto klasické spôsoby nenahrádzalo ale ich len dopĺňalo.

| 1.28 | Zdôrazňuje, že je nutné zabezpečiť zachovanie kultúrnej a jazykovej rôznorodosti. Skutočnosť, že v sektore IKT (10) sa používa prevažne len jeden jazyk, nesmie v žiadnom prípade mať vplyv na nutnosť poskytovať občanom špecifické služby v iných jazykoch a na dodržiavanie princípu plurality kultúr a jazykov. |
| --- | --- |

1.28

Zdôrazňuje, že je nutné zabezpečiť zachovanie kultúrnej a jazykovej rôznorodosti. Skutočnosť, že v sektore IKT (10) sa používa prevažne len jeden jazyk, nesmie v žiadnom prípade mať vplyv na nutnosť poskytovať občanom špecifické služby v iných jazykoch a na dodržiavanie princípu plurality kultúr a jazykov.

| 1.29 | Poznamenáva, že je nutné digitalizovať európske kultúrne písomné dedičstvo, aby sa zachovalo pre užívanie budúcich generácií. Táto operácia sa musí zrealizovať vo všetkých jazykoch, regiónoch a krajinách Európy. |
| --- | --- |

1.29

Poznamenáva, že je nutné digitalizovať európske kultúrne písomné dedičstvo, aby sa zachovalo pre užívanie budúcich generácií. Táto operácia sa musí zrealizovať vo všetkých jazykoch, regiónoch a krajinách Európy.

| 1.30 | Zdôrazňuje skutočnosť, že využívanie IKT vedie nutne k výraznému zvýšeniu produktivity a konkurencieschopnosti, vrátane významných výhod, ktoré z toho spoločnosti plynú. |
| --- | --- |

1.30

Zdôrazňuje skutočnosť, že využívanie IKT vedie nutne k výraznému zvýšeniu produktivity a konkurencieschopnosti, vrátane významných výhod, ktoré z toho spoločnosti plynú.

| 1.31 | podporuje tri navrhované priekopnícke iniciatívy v oblasti IKT v súvislosti s požiadavkami starnúcej spoločnosti, bezpečnejšou a čistejšou dopravou a kultúrnou rozmanitosťou; |
| --- | --- |

1.31

podporuje tri navrhované priekopnícke iniciatívy v oblasti IKT v súvislosti s požiadavkami starnúcej spoločnosti, bezpečnejšou a čistejšou dopravou a kultúrnou rozmanitosťou;

| 1.32 | Zdôrazňuje, že je dôležité používať IKT ako nový „sociálny nástroj“.Preto musia stratégie IKT naväzovať na sociálnu politiku Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.32

Zdôrazňuje, že je dôležité používať IKT ako nový „sociálny nástroj“.Preto musia stratégie IKT naväzovať na sociálnu politiku Spoločenstva.

| 1.33 | Prehlasuje, že je za vytvorenie virtuálnych knižníc a múzeí s digitálnym obsahom zameraným na historické a kultúrne dedičstvo, ktoré by bolo celosvetovo prístupné. |
| --- | --- |

1.33

Prehlasuje, že je za vytvorenie virtuálnych knižníc a múzeí s digitálnym obsahom zameraným na historické a kultúrne dedičstvo, ktoré by bolo celosvetovo prístupné.

| 1.34 | Podporuje digitálny dialóg (elektronické poradenstvo) zamerané na výmenu návrhov, názorov, nápadov, pripomienok a osvedčených metód medzi krajinami, regiónmi a organizáciami občianskej spoločnosti všeobecne. |
| --- | --- |

1.34

Podporuje digitálny dialóg (elektronické poradenstvo) zamerané na výmenu návrhov, názorov, nápadov, pripomienok a osvedčených metód medzi krajinami, regiónmi a organizáciami občianskej spoločnosti všeobecne.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov

| 2.1 | Odporúča Komisii a členským štátom v rámci problematiky i2010 zdôrazniť a zaradiť medzi prvoradé priority decentralizáciu a riadenie






  — | politík, |
| --- | --- | --- |

2.1

Odporúča Komisii a členským štátom v rámci problematiky i2010 zdôrazniť a zaradiť medzi prvoradé priority decentralizáciu a riadenie

—

politík,

| — | akčných programov |
| --- | --- |

—

akčných programov

| — | a finančných zdrojov. |
| --- | --- |

—

a finančných zdrojov.

v prospech miestnych a regionálnych samospráv na vytváranie infraštruktúry a služieb, ktoré podporia rozvoj a zvýšia kvalitu života občanov v týchto regiónoch.

| 2.2 | Odporúča Komisii, aby podporila vypracovanie a uplatňovanie ukazovateľov, ktoré by poskytli obraz a hodnotenie šírenia a využívania IKT v regiónoch, z ktorých by bolo možné vyvodzovať užitočné a potrebné závery pre prijímanie opatrení na hospodársku, sociálnu a technologickú konvergenciu regiónov. |
| --- | --- |

2.2

Odporúča Komisii, aby podporila vypracovanie a uplatňovanie ukazovateľov, ktoré by poskytli obraz a hodnotenie šírenia a využívania IKT v regiónoch, z ktorých by bolo možné vyvodzovať užitočné a potrebné závery pre prijímanie opatrení na hospodársku, sociálnu a technologickú konvergenciu regiónov.

| 2.3 | Želá si oboznámiť sa s výsledkami a závermi hodnotiacej správy o stratégii i2010, o ktorej bude potrebné včas informovať, a tiež si želá vyjadriť k daným témam. |
| --- | --- |

2.3

Želá si oboznámiť sa s výsledkami a závermi hodnotiacej správy o stratégii i2010, o ktorej bude potrebné včas informovať, a tiež si želá vyjadriť k daným témam.

| 2.4 | Radí Komisii, aby pri vypracúvaní akčných programov nezabúdala na to, že k najväčšiemu pokroku sa v danej oblasti dospelo práve v priemyslu produkujúceho hry a že je nutné venovať veľkú pozornosť otázke kvality toho vývoja a vplyvu, ktorý má na spoločnosť a najmä na mladú generáciu. |
| --- | --- |

2.4

Radí Komisii, aby pri vypracúvaní akčných programov nezabúdala na to, že k najväčšiemu pokroku sa v danej oblasti dospelo práve v priemyslu produkujúceho hry a že je nutné venovať veľkú pozornosť otázke kvality toho vývoja a vplyvu, ktorý má na spoločnosť a najmä na mladú generáciu.

| 2.5 | Žiada, aby ho Komisia v plnom rozsahu zapojila do iniciatív, ktorých úlohou by bolo prehodnotiť alebo upraviť prijatú a uplatňovanú stratégiu. |
| --- | --- |

2.5

Žiada, aby ho Komisia v plnom rozsahu zapojila do iniciatív, ktorých úlohou by bolo prehodnotiť alebo upraviť prijatú a uplatňovanú stratégiu.

| 2.6 | Informuje Komisiu o tom, že chce začať dodatočné konania zamerané na členské štáty, aby tieto účinne podporili iniciatívu i2010 a zmenili tie zo svojich národných reformných programov týkajúcich sa IKT, ktoré sú zamerané hlavne na posilňovanie regiónov, najmä vzdialených, najodľahlejších regiónov a vidieckych oblastí ako aj ostrovných skupín, ktoré môžu mať najväčší úžitok zo sociálnych a ekonomických výhod rozvíjajúcich sa IKT. |
| --- | --- |

2.6

Informuje Komisiu o tom, že chce začať dodatočné konania zamerané na členské štáty, aby tieto účinne podporili iniciatívu i2010 a zmenili tie zo svojich národných reformných programov týkajúcich sa IKT, ktoré sú zamerané hlavne na posilňovanie regiónov, najmä vzdialených, najodľahlejších regiónov a vidieckych oblastí ako aj ostrovných skupín, ktoré môžu mať najväčší úžitok zo sociálnych a ekonomických výhod rozvíjajúcich sa IKT.

| 2.7 | Odporúča Komisii, aby zvláštnu pozornosť venovala hospodársky menej rozvinutým regiónom, aby využili možnosť na dosiahnutie skutočnej konvergencie, ktorú ponúkajú IKT a zabránili nebezpečenstvu vylúčenia, ktoré v rámci IKT hrozí tým, ktorí k nim nemajú prístup.
  Na záver Výbor regiónov zdôrazňuje a domnieva sa, že je potrebné rozvíjať a udržiavať neprerušený dialóg o stratégii „i2010 – Informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“. Táto potreba vyplýva z rýchlosti, akou napreduje vývoj nových technológií, a z potrieb, ktoré tieto so sebou prinášajú. |
| --- | --- |

2.7

Odporúča Komisii, aby zvláštnu pozornosť venovala hospodársky menej rozvinutým regiónom, aby využili možnosť na dosiahnutie skutočnej konvergencie, ktorú ponúkajú IKT a zabránili nebezpečenstvu vylúčenia, ktoré v rámci IKT hrozí tým, ktorí k nim nemajú prístup.

Na záver Výbor regiónov zdôrazňuje a domnieva sa, že je potrebné rozvíjať a udržiavať neprerušený dialóg o stratégii „i2010 – Informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“. Táto potreba vyplýva z rýchlosti, akou napreduje vývoj nových technológií, a z potrieb, ktoré tieto so sebou prinášajú.

V Bruseli 16. februára 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 22.-23. marca 2005, 7619/1/05 REVI, bod 8, http://ue.eu.int:docCenter.asp.

1

(2)  Závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 22.-23. marca 2005, 7619/1/05 REVI, bod 18. http://ue.eu.int:docCenter.asp.

2

(3)  Ú. v. ES C 71 z 22. marca 2005, s. 59..

3

(4)  Ú. V. ES 71 z 22. marca 2005, s. 55..

4

(5)  Ú. V. ES 318 z 22. decembra 2005, s. 27..

5

(6)  Ú. V. ES 71 z 12. marca 2005, s. 22..

6

(7)  Ú. V. ES 73 z 23. marca 2005, s. 55..

7

(8)  Strana 6 oznámenia.

8

(9)  CdR 194/2004, bod 1.6 (Stanovisko Výboru regiónov k budúcnosti európskeho výskumu, spravodajca J.Myllyvirta).

9

(10)  Odhaduje sa, že 80 % obsahu webových stránok na celom svete je vyhotovených v anglickom jazyku (zdroj. www.englishenglish.com).

10

---

| 16.8.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 192/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 192/25

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému:

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Haagsky Program: desať priorít na nasledujúcich päť rokov Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, ktorým sa stanovuje rámcový program „Bezpečnosť a ochrana slobôd“ na obdobie rokov 2007-2013 Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovujú na roky 2007-2013 osobité programy Predchádzanie terorizmu, pripravenosť naň a manažment jeho následkov Predchádzanie trestnej činnosti a boj proti nej v rámci všeobecného programu „Bezpečnosť a ochrana slobôd“

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, ktorým sa ustanovuje rámcový program „Základné práva a spravodlivosť“ na obdobie rokov 2007 až 2013 Návrhy rozhodnutí, ktorými sa stanovujú na roky 2007-2013 osobité programy: Boj proti násiliu (Daphne), drogová prevencia a informovanosť Základné práva a občianstvo Trestná justícia Civilná justícia v rámci všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“

(2006/C 192/06)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 10. mája 2005„Haagsky Program: desať priorít na nasledujúcich päť rokov Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ (KOM(2005) 184, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 6. apríla 2005, ktorým sa na obdobie 2007-2013 stanovuje rámcový program „Základné práva a spravodlivosť“ – návrhy rozhodnutí, ktorými sa stanovujú na roky 2007-2013 osobité programy: „Boj proti násiliu (Daphne), drogová prevencia a informovanosť“, „Základné práva a občianstvo“, „Trestná justícia“ a „Civilná justícia“ v rámci všeobecného programu „Základné práva a spravodlivosť“ KOM(2005) 122, konečné znenie, 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0039 (CNS) – 2005/0040(COD),

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu zo 6. apríla 2005, ktorým sa na obdobie 2007-2013 stanovuje rámcový program „Bezpečnosť a ochrana slobôd“ – návrhy rozhodnutia, ktorými sa stanovujú na roky 2007-2013 osobité programy „Predchádzanie terorizmu, pripravenosť naň a manažment jeho následkov“, „Predchádzanie trestnej činnosti a boj proti nej“ v rámci všeobecného programu „Bezpečnosť a ochrana slobôd“ KOM(2005) 124, konečné znenie 2005/0034(CNS) – 2005/0035(CNS),

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Európskej komisie z dňa 10. mája 2005 konzultovať s výborom túto tému v súlade s prvým odstavcom článku 265 Zmluvy o založení ES,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie predsedníctva z dňa 12. apríla 2005 poveriť komisiu pre ústavné záležitosti a európske riadenie vypracovaním stanoviska na danú tému,

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti: úloha miestnych a regionálnych orgánov pri uplatňovaní Haagskeho programu (CdR 223/2004 fin (1)),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko z 12. októbra 2005 na témy „Prevencia, pripravenosť a reakcia na teroristické útoky“, „Prevencia a boj proti financovaniu teroristov prostredníctvom opatrení zameraných na skvalitnenie výmeny informácií, zvýšenie transparentnosti a zlepšenie sledovateľnosti finančných transakcií“, „Pripravenosť a zvládnutie dôsledkov v boji proti terorizmu“ a „Ochrana najdôležitejšej infraštruktúry v boji proti terorizmu“ (CdR 465/2004 fin),

SO ZRETEĽOM NA návrh stanoviska (CdR 122/2005 rev.), ktoré bolo prijaté komisiou pre ústavné záležitosti a európske riadenie 12. decembra 2005 (spravodajca: pán Opstelten, primátor mesta Rotterdam),

| (1) KEĎŽE | názor európskych občanov na prínos Únie bude záležať v rozhodujúcej miere od úspechu európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti počas najbližších rokov; |
| --- | --- |

(1) KEĎŽE

názor európskych občanov na prínos Únie bude záležať v rozhodujúcej miere od úspechu európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti počas najbližších rokov;

| (2) KEĎŽE | vo väčšine členských štátov majú miestne a regionálne orgány kompetencie v oblasti udržiavania verejného poriadku a bezpečnosti a často sú aj zodpovedné za riešenie sociálnych problémov, ktoré môžu byť potenciálnym zdrojom rizika pre bezpečnosť; |
| --- | --- |

(2) KEĎŽE

vo väčšine členských štátov majú miestne a regionálne orgány kompetencie v oblasti udržiavania verejného poriadku a bezpečnosti a často sú aj zodpovedné za riešenie sociálnych problémov, ktoré môžu byť potenciálnym zdrojom rizika pre bezpečnosť;

| (3) KEĎŽE | účinnosť a efektívnosť politiky Európskej únie v oblasti bezpečnosti, slobody a spravodlivosti, týkajúcej sa otázok občianstva, riadenia kríz, boja proti terorizmu, integrácie, bezpečnosti pri výmene informácií a boja proti organizovanému zločinu, závisí vo veľkej miere od spôsobu, ako miestne a regionálne samosprávy vykonávajú svoje funkcie v jednotlivých oblastiach; |
| --- | --- |

(3) KEĎŽE

účinnosť a efektívnosť politiky Európskej únie v oblasti bezpečnosti, slobody a spravodlivosti, týkajúcej sa otázok občianstva, riadenia kríz, boja proti terorizmu, integrácie, bezpečnosti pri výmene informácií a boja proti organizovanému zločinu, závisí vo veľkej miere od spôsobu, ako miestne a regionálne samosprávy vykonávajú svoje funkcie v jednotlivých oblastiach;

| (4) KEĎŽE | v dnešnej dobe nie je dostatočne uznaná, ani braná do úvahy na európskej úrovni, dôležitosť úlohy, ktorú zohrávajú miestne a regionálne samosprávy v rôznych oblastiach bezpečnostnej politiky; |
| --- | --- |

(4) KEĎŽE

v dnešnej dobe nie je dostatočne uznaná, ani braná do úvahy na európskej úrovni, dôležitosť úlohy, ktorú zohrávajú miestne a regionálne samosprávy v rôznych oblastiach bezpečnostnej politiky;

| (5) KEĎŽE | uznanie úlohy miestnych a regionálnych samospráv na úrovni Spoločenstva by malo umožniť vytvorenie podmienok potrebných pre stimuláciu, zjednodušenie a výkon tejto kompetencie. Uvedené by sa malo zakladať na jasnom, efektívnom a vyrovnanom rozdelení kompetencií medzi Európskou radou a Komisiou na jednej strane a národnými orgánmi na druhej strane. Takýto postup v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti by mal byť v spojení s aktívnym a iniciatívnym postojom samotných miestnych a regionálnych orgánov tak v rámci Výboru regiónov ako aj mimo neho, |
| --- | --- |

(5) KEĎŽE

uznanie úlohy miestnych a regionálnych samospráv na úrovni Spoločenstva by malo umožniť vytvorenie podmienok potrebných pre stimuláciu, zjednodušenie a výkon tejto kompetencie. Uvedené by sa malo zakladať na jasnom, efektívnom a vyrovnanom rozdelení kompetencií medzi Európskou radou a Komisiou na jednej strane a národnými orgánmi na druhej strane. Takýto postup v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti by mal byť v spojení s aktívnym a iniciatívnym postojom samotných miestnych a regionálnych orgánov tak v rámci Výboru regiónov ako aj mimo neho,

prijal na svojom 63. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 15. a 16. februára 2006 (zasadnutie zo 16. februára) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

| 1.1 | víta spôsob, akým sa Komisia ujala vypracovania Haagskeho programu. Dlhý zoznam opatrení a aktivít, ktorý je súčasťou akčného programu KOM (2005) 184 a s ním súvisiacich finančných rámcových programov KOM(2005) 124 a KOM(2005) 122 svedčí o vôli a odhodlaní Komisie posilniť záujmy slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európe. |
| --- | --- |

1.1

víta spôsob, akým sa Komisia ujala vypracovania Haagskeho programu. Dlhý zoznam opatrení a aktivít, ktorý je súčasťou akčného programu KOM (2005) 184 a s ním súvisiacich finančných rámcových programov KOM(2005) 124 a KOM(2005) 122 svedčí o vôli a odhodlaní Komisie posilniť záujmy slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európe.

| 1.2 | zastáva názor, že sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť sú oblasti, ktoré Európska únia právom považuje za vysoko prioritné. V skutočnosti ide o hodnoty, ktoré ležia na srdci aj samotným Európanom. Diskusia o Zmluve o Ústave odhalila, že mnohí občania Európy nie sú spokojní s výsledkami, ktoré prináša Európska únia. Doterajšia politika zameraná na opätovné nadviazanie spojenia medzi Európou a jej občanmi zatiaľ nepriniesla očakávané výsledky. Miestne a regionálne samosprávy, ktoré pôsobia na úrovni blízkej Európanom vidia, že občania sa čoraz častejšie od Európskej únie odvracajú; |
| --- | --- |

1.2

zastáva názor, že sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť sú oblasti, ktoré Európska únia právom považuje za vysoko prioritné. V skutočnosti ide o hodnoty, ktoré ležia na srdci aj samotným Európanom. Diskusia o Zmluve o Ústave odhalila, že mnohí občania Európy nie sú spokojní s výsledkami, ktoré prináša Európska únia. Doterajšia politika zameraná na opätovné nadviazanie spojenia medzi Európou a jej občanmi zatiaľ nepriniesla očakávané výsledky. Miestne a regionálne samosprávy, ktoré pôsobia na úrovni blízkej Európanom vidia, že občania sa čoraz častejšie od Európskej únie odvracajú;

| 1.3 | sa domnieva, že obnova a modernizácia európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti predstavuje jedinečnú príležitosť, ako znovu získať podporu občanov. Je vhodné, aby si občania uvedomili, že Európska únia je dôležitým a konkrétnym prínosom k zlepšeniu bezpečnosti v rámci ich života a ochrany ich práv a slobôd; |
| --- | --- |

1.3

sa domnieva, že obnova a modernizácia európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti predstavuje jedinečnú príležitosť, ako znovu získať podporu občanov. Je vhodné, aby si občania uvedomili, že Európska únia je dôležitým a konkrétnym prínosom k zlepšeniu bezpečnosti v rámci ich života a ochrany ich práv a slobôd;

| 1.4 | je presvedčený, že obnova a modernizácia politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti si v každom prípade vyžaduje uznanie kľúčovej úlohy miestnych a regionálnych samospráv. V tomto bode výbor poukazuje na významnú nerovnováhu v súčasnej politike, ktorá dôrazne potvrdzuje postavenie národných orgánov. Spomenuté orgány nemôžu vyriešiť mnohé problémy bez zásahu miestnych a regionálnych samospráv, ktoré sú v čelnej línii a musia ako prvé podniknúť administratívne kroky v reakciách na situácie, ako sú terorizmus, pandémie, prírodné katastrofy, výbuchy a požiare v priemyselných komplexoch, výpadky elektrického prúdu, katastrofy pri veľkých podujatiach, atď. Miestne a regionálne samosprávy sú taktiež v prvej línii v boji proti hluku, kriminalite a pouličnému násiliu, pri účinnom začleňovaní nových európskych občanov do spoločnosti a pri prijímaní opatrení na boj proti radikalizácii v najrozličnejších oblastiach; |
| --- | --- |

1.4

je presvedčený, že obnova a modernizácia politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti si v každom prípade vyžaduje uznanie kľúčovej úlohy miestnych a regionálnych samospráv. V tomto bode výbor poukazuje na významnú nerovnováhu v súčasnej politike, ktorá dôrazne potvrdzuje postavenie národných orgánov. Spomenuté orgány nemôžu vyriešiť mnohé problémy bez zásahu miestnych a regionálnych samospráv, ktoré sú v čelnej línii a musia ako prvé podniknúť administratívne kroky v reakciách na situácie, ako sú terorizmus, pandémie, prírodné katastrofy, výbuchy a požiare v priemyselných komplexoch, výpadky elektrického prúdu, katastrofy pri veľkých podujatiach, atď. Miestne a regionálne samosprávy sú taktiež v prvej línii v boji proti hluku, kriminalite a pouličnému násiliu, pri účinnom začleňovaní nových európskych občanov do spoločnosti a pri prijímaní opatrení na boj proti radikalizácii v najrozličnejších oblastiach;

| 1.5 | sa domnieva, že Európska únia – všetky členské štáty – a miestne a regionálne samosprávy sa navzájom potrebujú, aby docielili viditeľné zlepšenie pre občana v otázkach týkajúcich sa slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Táto skutočnosť sa nedostatočne berie do úvahy v rámci súčasnej politiky Spoločenstva. Je preto už teraz zrejmé, že ak sa bude v politike napredovať tým smerom, ako doteraz, nebude efektívna. Prvá línia má len veľmi malú podporu a zo strategického hľadiska sa len veľmi málo využíva. Je potrebné si vopred uvedomiť, že v prípade mnohých problémov spojených so slobodou, bezpečnosťou a spravodlivosťou by primeraná a efektívna mobilizácia síl mohla postačiť na nájdenie vhodného riešenia; |
| --- | --- |

1.5

sa domnieva, že Európska únia – všetky členské štáty – a miestne a regionálne samosprávy sa navzájom potrebujú, aby docielili viditeľné zlepšenie pre občana v otázkach týkajúcich sa slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Táto skutočnosť sa nedostatočne berie do úvahy v rámci súčasnej politiky Spoločenstva. Je preto už teraz zrejmé, že ak sa bude v politike napredovať tým smerom, ako doteraz, nebude efektívna. Prvá línia má len veľmi malú podporu a zo strategického hľadiska sa len veľmi málo využíva. Je potrebné si vopred uvedomiť, že v prípade mnohých problémov spojených so slobodou, bezpečnosťou a spravodlivosťou by primeraná a efektívna mobilizácia síl mohla postačiť na nájdenie vhodného riešenia;

| 1.6 | je presvedčený, že súčasťou obnovy a modernizácie je systematickejšia a štruktúrovanejšia vízia európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Dlhý, na prvý pohľad pomerne nesúrodý zoznam rozličných opatrení a aktivít, ktorý je uvedený v prílohe akčného programu, v skutočnosti neosoží transparentnosti tejto politiky ani jej čitateľnosti a vykonateľnosti. Na ilustráciu poslúži napríklad skutočnosť, že akčný plán neobsahuje všetky body Haagskeho programu, ale obsahuje naopak aj prvky, ktoré sa v programe nenachádzajú, okrem toho doteraz schválené finančné rámcové programy nepokrývajú celý akčný program; |
| --- | --- |

1.6

je presvedčený, že súčasťou obnovy a modernizácie je systematickejšia a štruktúrovanejšia vízia európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Dlhý, na prvý pohľad pomerne nesúrodý zoznam rozličných opatrení a aktivít, ktorý je uvedený v prílohe akčného programu, v skutočnosti neosoží transparentnosti tejto politiky ani jej čitateľnosti a vykonateľnosti. Na ilustráciu poslúži napríklad skutočnosť, že akčný plán neobsahuje všetky body Haagskeho programu, ale obsahuje naopak aj prvky, ktoré sa v programe nenachádzajú, okrem toho doteraz schválené finančné rámcové programy nepokrývajú celý akčný program;

| 1.7 | vyzýva na spojenie síl s cieľom zaútočiť na vážne problémy, ktoré sužujú Európu v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Pocit občanov, podnikov, organizácií, inštitúcií, vedúcich a demokraticky volených predstaviteľov, že je potrebné prijať opatrenia v tomto smere, je hlboký aj na všetkých úrovniach verejnej moci. Viac-menej neformálna výmena názorov už nie je dostačujúca. Je nevyhnutné zaujať rozhodný prístup bez byrokratických prekážok a s týmto cieľom sú v ďalších bodoch navrhnuté viaceré konkrétne aktivity, s ktorými by sa mohlo začať; |
| --- | --- |

1.7

vyzýva na spojenie síl s cieľom zaútočiť na vážne problémy, ktoré sužujú Európu v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Pocit občanov, podnikov, organizácií, inštitúcií, vedúcich a demokraticky volených predstaviteľov, že je potrebné prijať opatrenia v tomto smere, je hlboký aj na všetkých úrovniach verejnej moci. Viac-menej neformálna výmena názorov už nie je dostačujúca. Je nevyhnutné zaujať rozhodný prístup bez byrokratických prekážok a s týmto cieľom sú v ďalších bodoch navrhnuté viaceré konkrétne aktivity, s ktorými by sa mohlo začať;

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov

Všeobecné odporúčania týkajúce sa rozvoja a uplatňovania európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

| 2.1 | sa domnieva, že by v priebehu nasledujúcich rokov bolo vhodné zosúladiť obsah akčného programu na uplatňovanie Haagskeho programu so stanoviskami VR. Komisia v akčnom programe dospela k záveru, že vzhľadom k politickému charakteru priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti je dôležité prispôsobiť tento akčný program v tých bodoch, kde to bude potrebné. Priebežné hodnotenie tohto programu je naplánované na konci roku 2006. Pri tejto príležitosti by bolo vhodné dbať na to, by v hodnotiacej správe bola výslovne uvedená konsolidovaná pozícia miestnych a regionálnych samospráv pri daných politických opatreniach; |
| --- | --- |

2.1

sa domnieva, že by v priebehu nasledujúcich rokov bolo vhodné zosúladiť obsah akčného programu na uplatňovanie Haagskeho programu so stanoviskami VR. Komisia v akčnom programe dospela k záveru, že vzhľadom k politickému charakteru priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti je dôležité prispôsobiť tento akčný program v tých bodoch, kde to bude potrebné. Priebežné hodnotenie tohto programu je naplánované na konci roku 2006. Pri tejto príležitosti by bolo vhodné dbať na to, by v hodnotiacej správe bola výslovne uvedená konsolidovaná pozícia miestnych a regionálnych samospráv pri daných politických opatreniach;

| 2.2 | Bolo by vhodné prispôsobiť rámcové programy tak, aby umožnili tieto aktivity:






  — | zabezpečiť pridelenie časti finančných zdrojov určených na uplatňovanie akčného programu miestnym a regionálnym samosprávam; |
| --- | --- | --- |

2.2

Bolo by vhodné prispôsobiť rámcové programy tak, aby umožnili tieto aktivity:

—

zabezpečiť pridelenie časti finančných zdrojov určených na uplatňovanie akčného programu miestnym a regionálnym samosprávam;

| — | jednoznačne zabezpečiť podporu miestnych a regionálnych samospráv pri iniciatívach, ktoré majú európsky rozmer. V tomto smere by bolo vhodné objasniť a doplniť článok 4 uvedených programov. Pod pojmom „európsky rozmer“ sa rozumie súhrn významných následkov na politiku slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v určitom počte členských štátov. Konkrétne problémy, ich príčiny a riešenia v oblasti bezpečnosti sa totiž môžu do veľkej miery v jednotlivých členských štátoch odlišovať; |
| --- | --- |

—

jednoznačne zabezpečiť podporu miestnych a regionálnych samospráv pri iniciatívach, ktoré majú európsky rozmer. V tomto smere by bolo vhodné objasniť a doplniť článok 4 uvedených programov. Pod pojmom „európsky rozmer“ sa rozumie súhrn významných následkov na politiku slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v určitom počte členských štátov. Konkrétne problémy, ich príčiny a riešenia v oblasti bezpečnosti sa totiž môžu do veľkej miery v jednotlivých členských štátoch odlišovať;

| — | čerpanie podpory pre tie aktivity miestnych a regionálnych samospráv, ktorých rozsah presahuje ciele jedného programu, pričom však napĺňajú ciele viacerých podprogramov. V tejto súvislosti ide o (medzi)mestské programy, ktoré majú za cieľ bojovať proti násiliu, organizovanej kriminalite, zlepšiť výmenu informácií a prepojenie databáz, boj proti radikalizácii, atď. Je dôležité, aby tieto iniciatívy bolo možné predkladať na jednom mieste ešte predtým, ako bude pre ne vytvorený zrozumiteľný a jediný rozhodovací postup; |
| --- | --- |

—

čerpanie podpory pre tie aktivity miestnych a regionálnych samospráv, ktorých rozsah presahuje ciele jedného programu, pričom však napĺňajú ciele viacerých podprogramov. V tejto súvislosti ide o (medzi)mestské programy, ktoré majú za cieľ bojovať proti násiliu, organizovanej kriminalite, zlepšiť výmenu informácií a prepojenie databáz, boj proti radikalizácii, atď. Je dôležité, aby tieto iniciatívy bolo možné predkladať na jednom mieste ešte predtým, ako bude pre ne vytvorený zrozumiteľný a jediný rozhodovací postup;

| 2.3 | navrhuje, aby sa rámcové programy opísali vo vysvetľujúcich textoch ako programy zjednodušujúce finančné a rozpočtové plánovanie. Z bruselského uhla pohľadu tomu určite tak je, avšak z pohľadu miestnych a regionálnych samospráv tento navrhovaný systém je príliš zložitý a nie je prispôsobený potrebám, ktoré vyplývajú z praxe; |
| --- | --- |

2.3

navrhuje, aby sa rámcové programy opísali vo vysvetľujúcich textoch ako programy zjednodušujúce finančné a rozpočtové plánovanie. Z bruselského uhla pohľadu tomu určite tak je, avšak z pohľadu miestnych a regionálnych samospráv tento navrhovaný systém je príliš zložitý a nie je prispôsobený potrebám, ktoré vyplývajú z praxe;

| 2.4 | navrhuje pripomenúť, že pri príležitosti priebežnej revízie akčného programu by bolo vhodné vypracovať globálnu štúdiu o každom členskom štáte ohľadne významu Haagskeho programu a akčného programu pre miestne a regionálne samosprávy v predmetnom členskom štáte. Okrem toho je potrebné (taktiež) odpovedať na nasledujúce otázky:






  — | do akej miery sú miestne a regionálne samosprávy zapojené do prípravného procesu európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- | --- |

2.4

navrhuje pripomenúť, že pri príležitosti priebežnej revízie akčného programu by bolo vhodné vypracovať globálnu štúdiu o každom členskom štáte ohľadne významu Haagskeho programu a akčného programu pre miestne a regionálne samosprávy v predmetnom členskom štáte. Okrem toho je potrebné (taktiež) odpovedať na nasledujúce otázky:

—

do akej miery sú miestne a regionálne samosprávy zapojené do prípravného procesu európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

| — | akým spôsobom sú miestne a regionálne samosprávy aktívne zapojené do efektívneho uplatňovania európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

—

akým spôsobom sú miestne a regionálne samosprávy aktívne zapojené do efektívneho uplatňovania európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

| — | akým spôsobom by mohlo byť zlepšené aktívne zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do prípravného procesu a efektívneho uplatňovania európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

—

akým spôsobom by mohlo byť zlepšené aktívne zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do prípravného procesu a efektívneho uplatňovania európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

| — | do akej miery miestne a regionálne samosprávy využívajú európsku koordináciu a podporu ako aj informačnú podporu, ktorú Únia poskytuje v otázkach priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, prípadne ju rozvíjajú v rámci nejakej spolupráce; |
| --- | --- |

—

do akej miery miestne a regionálne samosprávy využívajú európsku koordináciu a podporu ako aj informačnú podporu, ktorú Únia poskytuje v otázkach priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, prípadne ju rozvíjajú v rámci nejakej spolupráce;

| 2.5 | žiada, aby miestne a regionálne orgány boli v jednotlivých členských štátoch zapojené do príprav rôznych štúdií. Tieto štúdie budú slúžiť ako základ na vypracovanie európskych referenčných kritérií. Bolo by vhodné, aby sa v roku 2006 – 2007 konalo stretnutie za okrúhlym stolom, pri ktorom by členovia, Komisia a predstavitelia členských štátov – s maximálnou pomocou odborníkov a sietí zainteresovaných organizácií – diskutovali o týchto referenčných kritériách a doplnili ich o svoje odporúčania; |
| --- | --- |

2.5

žiada, aby miestne a regionálne orgány boli v jednotlivých členských štátoch zapojené do príprav rôznych štúdií. Tieto štúdie budú slúžiť ako základ na vypracovanie európskych referenčných kritérií. Bolo by vhodné, aby sa v roku 2006 – 2007 konalo stretnutie za okrúhlym stolom, pri ktorom by členovia, Komisia a predstavitelia členských štátov – s maximálnou pomocou odborníkov a sietí zainteresovaných organizácií – diskutovali o týchto referenčných kritériách a doplnili ich o svoje odporúčania;

| 2.6 | podporuje návrh, spolu s Komisiou, aby bol v období 2006 – 2007 vypracovaný akčný program „sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť“, ktorý by miestnym a regionálnym samosprávam zapojeným do tohto programu stanovil konkrétne ciele. Vzhľadom na ich dosah aj na ostatné miestne a regionálne orgány, je týmto spôsobom možné prispieť k efektívnejšej európskej politike slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Tieto ciele sa môžu dotýkať nasledujúcich oblastí:






  — | stanovenie overených postupov v oblastiach, ako sú napríklad riadenie kríz, boj proti terorizmu, integrácia, boj proti radikalizácii a administratívne aktivity proti organizovanému zločinu; |
| --- | --- | --- |

2.6

podporuje návrh, spolu s Komisiou, aby bol v období 2006 – 2007 vypracovaný akčný program „sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť“, ktorý by miestnym a regionálnym samosprávam zapojeným do tohto programu stanovil konkrétne ciele. Vzhľadom na ich dosah aj na ostatné miestne a regionálne orgány, je týmto spôsobom možné prispieť k efektívnejšej európskej politike slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Tieto ciele sa môžu dotýkať nasledujúcich oblastí:

—

stanovenie overených postupov v oblastiach, ako sú napríklad riadenie kríz, boj proti terorizmu, integrácia, boj proti radikalizácii a administratívne aktivity proti organizovanému zločinu;

| — | výmena skúseností a vytváranie podporných sietí; |
| --- | --- |

—

výmena skúseností a vytváranie podporných sietí;

| — | organizovanie výmeny poznatkov, zabezpečenie kvality a vzdelávacích programov; |
| --- | --- |

—

organizovanie výmeny poznatkov, zabezpečenie kvality a vzdelávacích programov;

| 2.7 | zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy musia sami (spoločne) vyvinúť iniciatívu na posilnenie svojho postavenia v rámci európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, čím by zvýšili jej celkovú účinnosť; |
| --- | --- |

2.7

zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy musia sami (spoločne) vyvinúť iniciatívu na posilnenie svojho postavenia v rámci európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, čím by zvýšili jej celkovú účinnosť;

| 2.8 | navrhuje posilniť informačnú právomoc miestnych a regionálnych samospráv, čo sa týka európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Informácií je dostatok, avšak je ťažké ich nájsť a získať k nim prístup. V rámci miestnych a regionálnych samospráv je veľa osôb, ktoré majú len veľmi slabú predstavu o relevantnosti aktivít Európskej únie v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a je dosť pravdepodobné, že ich súčasné informačné toky nezasiahnu. Je potrebné preskúmať tieto možnosti:






  — | informovať cieľovú skupinu, ktorou sú miestne a regionálne samosprávy, o európskej politike v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti aktívnejším, cielenejším a konkrétnejším spôsobom. („Čo to znamená pre vás?“). V tomto smere by mohli byť organizované napríklad interaktívne informačné trhy; |
| --- | --- | --- |

2.8

navrhuje posilniť informačnú právomoc miestnych a regionálnych samospráv, čo sa týka európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Informácií je dostatok, avšak je ťažké ich nájsť a získať k nim prístup. V rámci miestnych a regionálnych samospráv je veľa osôb, ktoré majú len veľmi slabú predstavu o relevantnosti aktivít Európskej únie v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a je dosť pravdepodobné, že ich súčasné informačné toky nezasiahnu. Je potrebné preskúmať tieto možnosti:

—

informovať cieľovú skupinu, ktorou sú miestne a regionálne samosprávy, o európskej politike v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti aktívnejším, cielenejším a konkrétnejším spôsobom. („Čo to znamená pre vás?“). V tomto smere by mohli byť organizované napríklad interaktívne informačné trhy;

| — | brať na vedomie v rámci informačnej politiky rôzne kategórie, ktoré už existujú v rámci cieľovej skupiny tak, ako je to uvedené v ďalších bodoch; |
| --- | --- |

—

brať na vedomie v rámci informačnej politiky rôzne kategórie, ktoré už existujú v rámci cieľovej skupiny tak, ako je to uvedené v ďalších bodoch;

| — | zaviesť administratívny systém, ktorého súčasťou by bola napríklad kancelária prvého kontaktu, organizačne podporovaná viacerými administratívnymi kanceláriami, na ktoré by sa miestne a regionálne samosprávy mohli obrátiť so žiadosťou o informácie týkajúce sa európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

—

zaviesť administratívny systém, ktorého súčasťou by bola napríklad kancelária prvého kontaktu, organizačne podporovaná viacerými administratívnymi kanceláriami, na ktoré by sa miestne a regionálne samosprávy mohli obrátiť so žiadosťou o informácie týkajúce sa európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

| 2.9 | domnieva sa, že je potrebné usporiadať proces vypracovania, uplatňovania, aktualizovania a hodnotenia európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti s cieľom zabezpečiť zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do celého tohto procesu. Osobitne by šlo o tie stránky tejto politiky, ktoré sa priamo týkajú kompetencií miestnych a regionálnych orgánov. Napriek tomu, že problematika zapojenia týchto orgánov je už predmetom diskusie, v praxi je toto zapojenie skoro nepostrehnuteľné. Bolo by vhodné, aby diskusia za okrúhlym stolom, na ktorú sa vzťahuje odsek 2.5, čerpala z tohto stanoviska; |
| --- | --- |

2.9

domnieva sa, že je potrebné usporiadať proces vypracovania, uplatňovania, aktualizovania a hodnotenia európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti s cieľom zabezpečiť zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do celého tohto procesu. Osobitne by šlo o tie stránky tejto politiky, ktoré sa priamo týkajú kompetencií miestnych a regionálnych orgánov. Napriek tomu, že problematika zapojenia týchto orgánov je už predmetom diskusie, v praxi je toto zapojenie skoro nepostrehnuteľné. Bolo by vhodné, aby diskusia za okrúhlym stolom, na ktorú sa vzťahuje odsek 2.5, čerpala z tohto stanoviska;

| 2.10 | domnieva sa, že je potrebné prekonať abstraktné stanoviská typu „je nevyhnutné intenzívne zapojiť miestne a regionálne samosprávy“ a skôr by mali byť konkrétne zavedené do praxe tým, že by sa napríklad prijali pracovné postupy Rady, Komisie a Európskeho parlamentu. Bolo by možné uvažovať o tom, že by sa do vysvetľovacích častí stanovísk, návrhov a rozhodnutí týkajúcich sa oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti zahrnula kapitola s názvom „Úloha miestnych a regionálnych samospráv“. Prínos takejto kapitoly by nespočíval natoľko v jej konečnom obsahu, ale skôr v impulzoch, ktoré by predstavovala pre prípravnú fázu dokumentov; |
| --- | --- |

2.10

domnieva sa, že je potrebné prekonať abstraktné stanoviská typu „je nevyhnutné intenzívne zapojiť miestne a regionálne samosprávy“ a skôr by mali byť konkrétne zavedené do praxe tým, že by sa napríklad prijali pracovné postupy Rady, Komisie a Európskeho parlamentu. Bolo by možné uvažovať o tom, že by sa do vysvetľovacích častí stanovísk, návrhov a rozhodnutí týkajúcich sa oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti zahrnula kapitola s názvom „Úloha miestnych a regionálnych samospráv“. Prínos takejto kapitoly by nespočíval natoľko v jej konečnom obsahu, ale skôr v impulzoch, ktoré by predstavovala pre prípravnú fázu dokumentov;

| 2.11 | poukazuje na to, že by bolo vhodné využiť miestne a regionálne samosprávy ako „inkubátor“ konkrétnych myšlienok a postupov týkajúcich sa európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Vzhľadom ku svojej aktivite v prvej línii majú európske miestne a regionálne orgány k dispozícii súhrn praktických skúseností, nápadov a expertíz, ktoré často chýbajú na vnútroštátnej úrovni. Z tohto dôvodu je potrebné mobilizovať existujúce kapacity na premýšľanie a zabezpečiť im popredné miesto pri tvorbe politických opatrení; |
| --- | --- |

2.11

poukazuje na to, že by bolo vhodné využiť miestne a regionálne samosprávy ako „inkubátor“ konkrétnych myšlienok a postupov týkajúcich sa európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Vzhľadom ku svojej aktivite v prvej línii majú európske miestne a regionálne orgány k dispozícii súhrn praktických skúseností, nápadov a expertíz, ktoré často chýbajú na vnútroštátnej úrovni. Z tohto dôvodu je potrebné mobilizovať existujúce kapacity na premýšľanie a zabezpečiť im popredné miesto pri tvorbe politických opatrení;

| 2.12 | zdôrazňuje, že je nevyhnutné zabezpečiť účasť skupín expertov z miestnych a regionálnych samospráv na hodnotení Haagskeho programu a akčného programu v jeho navrhovanej podobe (výročné hodnotenie) v tých oblastiach tejto politiky, za ktoré sú tieto orgány priamo zodpovedné. Týmto spôsobom bude možné priamo sledovať, ako táto sa táto politika uplatňuje v praxi; |
| --- | --- |

2.12

zdôrazňuje, že je nevyhnutné zabezpečiť účasť skupín expertov z miestnych a regionálnych samospráv na hodnotení Haagskeho programu a akčného programu v jeho navrhovanej podobe (výročné hodnotenie) v tých oblastiach tejto politiky, za ktoré sú tieto orgány priamo zodpovedné. Týmto spôsobom bude možné priamo sledovať, ako táto sa táto politika uplatňuje v praxi;

| 2.13 | navrhuje prijať systematickejšiu a štruktúrovanejšiu víziu, ak sa aj naďalej chce pokračovať v súčasnom programovom prístupe európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Pri tom by bolo vhodné vychádzať zo zásady, že opatrenia budú mať šancu na úspech iba vtedy, ak ich realizácia prebehne v rámci navzájom súvisiacich a dopĺňajúcich sa aktivít; |
| --- | --- |

2.13

navrhuje prijať systematickejšiu a štruktúrovanejšiu víziu, ak sa aj naďalej chce pokračovať v súčasnom programovom prístupe európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Pri tom by bolo vhodné vychádzať zo zásady, že opatrenia budú mať šancu na úspech iba vtedy, ak ich realizácia prebehne v rámci navzájom súvisiacich a dopĺňajúcich sa aktivít;

| 2.14 | upozorňuje na to, že nemá veľký zmysel dávať štátnym orgánom viac právomocí získavať informácie o integrite občanov (napr. žiadateľov o povolenie alebo podporu), ak úrady nedefinujú žiadnu politiku v tejto oblasti, nemajú k dispozícii žiaden nástroj umožňujúci kontrolu integrity a nevyžadujú v jej rámci dodržiavanie právnych úprav. Je takisto márne vynakladať prostriedky na represívny postup na odstránenie zlej bezpečnostnej situácie v určitých mestských častiach, ak sa zároveň neinvestuje do fyzickej a sociálnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

2.14

upozorňuje na to, že nemá veľký zmysel dávať štátnym orgánom viac právomocí získavať informácie o integrite občanov (napr. žiadateľov o povolenie alebo podporu), ak úrady nedefinujú žiadnu politiku v tejto oblasti, nemajú k dispozícii žiaden nástroj umožňujúci kontrolu integrity a nevyžadujú v jej rámci dodržiavanie právnych úprav. Je takisto márne vynakladať prostriedky na represívny postup na odstránenie zlej bezpečnostnej situácie v určitých mestských častiach, ak sa zároveň neinvestuje do fyzickej a sociálnej infraštruktúry;

| 2.15 | navrhuje sústrediť sa na reťazce navzájom súvisiacich činností, aby bolo možné, v súlade s princípom subsidiarity, určiť body, na ktoré sa Únia musí zamerať. Je potrebné vybrať určitý počet prioritných tém a ostatné prenechať vnútroštátnym orgánom. Bolo by vhodné určiť čo najväčší počet cieľov. Jednoduchosť a koncentrovanosť prispejú k vytvoreniu potrebnej transparentnosti a stability; |
| --- | --- |

2.15

navrhuje sústrediť sa na reťazce navzájom súvisiacich činností, aby bolo možné, v súlade s princípom subsidiarity, určiť body, na ktoré sa Únia musí zamerať. Je potrebné vybrať určitý počet prioritných tém a ostatné prenechať vnútroštátnym orgánom. Bolo by vhodné určiť čo najväčší počet cieľov. Jednoduchosť a koncentrovanosť prispejú k vytvoreniu potrebnej transparentnosti a stability;

| 2.16 | domnieva sa, že je potrebné dbať na to, aby schopnosť miestnych a regionálnych samospráv zapojiť sa do európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti nebola zredukovaná len na niektoré osobitné a špecifické oblasti tejto politiky. Uvedené orgány by mali mať možnosť prispieť aj k úvahám o strategických konceptoch tejto politiky. Je dôležité čo najlepšie určiť rozsah politickej oblasti a zaručiť bezpečnosť aj pri iných politických opatreniach (vnútorná integrácia). Ak sa napríklad v politike životného prostredia bude dávať dôraz na bezpečnosť, umožní sa tým využívať v právnych predpisoch o prístupe k informáciám týkajúcim sa vplyvu podnikov na životné prostredie možnosť nezverejniť citlivé údaje; |
| --- | --- |

2.16

domnieva sa, že je potrebné dbať na to, aby schopnosť miestnych a regionálnych samospráv zapojiť sa do európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti nebola zredukovaná len na niektoré osobitné a špecifické oblasti tejto politiky. Uvedené orgány by mali mať možnosť prispieť aj k úvahám o strategických konceptoch tejto politiky. Je dôležité čo najlepšie určiť rozsah politickej oblasti a zaručiť bezpečnosť aj pri iných politických opatreniach (vnútorná integrácia). Ak sa napríklad v politike životného prostredia bude dávať dôraz na bezpečnosť, umožní sa tým využívať v právnych predpisoch o prístupe k informáciám týkajúcim sa vplyvu podnikov na životné prostredie možnosť nezverejniť citlivé údaje;

| 2.17 | zdôrazňuje potrebu preštudovať, do akej miery by bolo možné uplatniť klasifikáciu a organizačné princípy používané miestnymi a regionálnymi správami na európskej úrovni. Ide napríklad o klasifikáciu politík podľa ich osobitnej podstaty, cieľovej skupiny, konkrétnych problémov alebo oblasti uplatňovania opatrení; |
| --- | --- |

2.17

zdôrazňuje potrebu preštudovať, do akej miery by bolo možné uplatniť klasifikáciu a organizačné princípy používané miestnymi a regionálnymi správami na európskej úrovni. Ide napríklad o klasifikáciu politík podľa ich osobitnej podstaty, cieľovej skupiny, konkrétnych problémov alebo oblasti uplatňovania opatrení;

| 2.18 | zdôrazňuje, že (obnovená) systematická a štrukturovaná vízia európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti si vyžaduje (opätovné) prehodnotenie jej právneho základu. Keďže Zmluva o Ústave bola smerodajná, čo sa týka úrovne, na ktorú sa zameral Haagsky program, bolo by logické prizrieť sa na to, čo vyplýva zo súčasného stavu európskeho ústavného procesu pre politiku slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a uvažovať o vhodnej reakcii. Naopak (obnovená) vízia by taktiež umožnila určiť rámcové podmienky, ktoré by (európsky) právny základ musel splniť. Je nevyhnutné, aby opatrenia v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti mali pevnú demokratickú a právnu legitimitu. V tomto zmysle je potrebné náležite stanoviť, akým významným spôsobom môžu prispieť miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

2.18

zdôrazňuje, že (obnovená) systematická a štrukturovaná vízia európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti si vyžaduje (opätovné) prehodnotenie jej právneho základu. Keďže Zmluva o Ústave bola smerodajná, čo sa týka úrovne, na ktorú sa zameral Haagsky program, bolo by logické prizrieť sa na to, čo vyplýva zo súčasného stavu európskeho ústavného procesu pre politiku slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a uvažovať o vhodnej reakcii. Naopak (obnovená) vízia by taktiež umožnila určiť rámcové podmienky, ktoré by (európsky) právny základ musel splniť. Je nevyhnutné, aby opatrenia v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti mali pevnú demokratickú a právnu legitimitu. V tomto zmysle je potrebné náležite stanoviť, akým významným spôsobom môžu prispieť miestne a regionálne orgány;

| 2.19 | odporúča vypracovať jasnejšiu komunikačnú stratégiu o európskej politike v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre občanov a podniky. Miestne a regionálne samosprávy sú vo všeobecnosti miestom prvého kontaktu s občanom. Je nevyhnutné čo najskôr poskytnúť miestnym a regionálnym samosprávam adekvátne postavenie, aby si občania mohli uvedomiť, ako Únia zabezpečuje, prípadne prispieva k zabezpečeniu ich bezpečnosti; |
| --- | --- |

2.19

odporúča vypracovať jasnejšiu komunikačnú stratégiu o európskej politike v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre občanov a podniky. Miestne a regionálne samosprávy sú vo všeobecnosti miestom prvého kontaktu s občanom. Je nevyhnutné čo najskôr poskytnúť miestnym a regionálnym samosprávam adekvátne postavenie, aby si občania mohli uvedomiť, ako Únia zabezpečuje, prípadne prispieva k zabezpečeniu ich bezpečnosti;

Odporúčania týkajúce sa určitých prvkov európskej politiky v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktoré potvrdzujú (spolu)zodpovednosť miestnych a regionálnych samospráv.

Riadenie kríz

| 2.20 | pripomína, že nedávne teroristické útoky v Londýne a Madride, problémy súvisiace so zrážkami v mnohých európskych regiónoch v roku 2005, šírenie nákazlivých chorôb ľudí či zvierat, následky dlhodobých výpadkov elektrickej energie a nedávne nepokoje na francúzskych predmestiach predstavujú mnohé príklady situácií, v ktorých sú miestne a regionálne samosprávy prvými zodpovednými orgánmi schopnými primerane reagovať; |
| --- | --- |

2.20

pripomína, že nedávne teroristické útoky v Londýne a Madride, problémy súvisiace so zrážkami v mnohých európskych regiónoch v roku 2005, šírenie nákazlivých chorôb ľudí či zvierat, následky dlhodobých výpadkov elektrickej energie a nedávne nepokoje na francúzskych predmestiach predstavujú mnohé príklady situácií, v ktorých sú miestne a regionálne samosprávy prvými zodpovednými orgánmi schopnými primerane reagovať;

| 2.21 | upozorňuje, že profesionalizácia riadenia kríz je v skutočnosti nevyhnutným krokom v boji proti terorizmu, ale aj v širšom kontexte. Nedávne vytvorenie európskej siete v oblasti riadenia kríz – Európskeho fóra Rady Európy pre riadenie katastrof na miestnej a regionálnej úrovni je odrazom všeobecne pociťovanej naliehavosti spomínaného procesu profesionalizácie; |
| --- | --- |

2.21

upozorňuje, že profesionalizácia riadenia kríz je v skutočnosti nevyhnutným krokom v boji proti terorizmu, ale aj v širšom kontexte. Nedávne vytvorenie európskej siete v oblasti riadenia kríz – Európskeho fóra Rady Európy pre riadenie katastrof na miestnej a regionálnej úrovni je odrazom všeobecne pociťovanej naliehavosti spomínaného procesu profesionalizácie;

| 2.22 | domnieva sa, že európska politika v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti by mala podporovať náležitý prístup pri riadení kríz dvomi spôsobmi:






  — | zabezpečovaním koordinácie a poradenstva – vzhľadom na to, že existuje nutnosť medzinárodnej spolupráce v oblasti prevencie, prípravy, reakcie a dohľadu. Išlo by o všetky typy kríz s medzinárodným dosahom. To, že daná politika sa zameriava výlučne na krízy v pohraničných regiónoch a krízy, ktoré môžu mať cezhraničný rozmer, predstavuje prekonaný prístup. Tento rozmer sa v súčasnej spoločnosti vyskytuje takmer pri všetkých krízach spojených s nevyhnutnou infraštruktúrou, ako sú letiská, prístavy, križovatky obchodných tokov a služieb a energetické rozvodné siete, ako aj nákazlivé choroby a iné, |
| --- | --- | --- |

2.22

domnieva sa, že európska politika v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti by mala podporovať náležitý prístup pri riadení kríz dvomi spôsobmi:

—

zabezpečovaním koordinácie a poradenstva – vzhľadom na to, že existuje nutnosť medzinárodnej spolupráce v oblasti prevencie, prípravy, reakcie a dohľadu. Išlo by o všetky typy kríz s medzinárodným dosahom. To, že daná politika sa zameriava výlučne na krízy v pohraničných regiónoch a krízy, ktoré môžu mať cezhraničný rozmer, predstavuje prekonaný prístup. Tento rozmer sa v súčasnej spoločnosti vyskytuje takmer pri všetkých krízach spojených s nevyhnutnou infraštruktúrou, ako sú letiská, prístavy, križovatky obchodných tokov a služieb a energetické rozvodné siete, ako aj nákazlivé choroby a iné,

| — | vyvíjaním stimulov na poskytovanie nástrojov, metód a techník (najmä pri hodnotení rizík a detekčných systémov) alebo podporou riešenia praktických prípadov krízových situácií – vzhľadom na to, že kvalita riadenia kríz sa dá významne zlepšiť prostredníctvom vytvorenia sietí a spoločným využívaním informácií (napr. overených postupov); |
| --- | --- |

—

vyvíjaním stimulov na poskytovanie nástrojov, metód a techník (najmä pri hodnotení rizík a detekčných systémov) alebo podporou riešenia praktických prípadov krízových situácií – vzhľadom na to, že kvalita riadenia kríz sa dá významne zlepšiť prostredníctvom vytvorenia sietí a spoločným využívaním informácií (napr. overených postupov);

| 2.23 | odporúča definovať riadenie kríz ako prioritnú oblasť a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že zodpovednosť za účinný organizačný rámec riadenia kríz prislúcha predovšetkým národným orgánom; |
| --- | --- |

2.23

odporúča definovať riadenie kríz ako prioritnú oblasť a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že zodpovednosť za účinný organizačný rámec riadenia kríz prislúcha predovšetkým národným orgánom;

| 2.24 | je presvedčený, že úloha koordinácie a poradenstva Európskej únie, rovnako ako úloha stimulácie, sa musia prejaviť v konkrétnych opatreniach, ktoré bude možné začleniť medzi prerokúvané otázky pri priebežnom hodnotení akčného programu na obdobie 2007 – 2013. Za vysoko prioritnú treba považovať aj realizáciu opatrení uvedených v bode 3.5 v prílohe akčného plánu. Treba vyčleniť finančné prostriedky na profesionalizáciu riadenia kríz v širokom zmysle (neobmedzujúcom sa len na boj proti terorizmu) a umožniť tak:






  — | miestnym a regionálnym orgánom rozvíjať použitie nových metodológií, techník a overených postupov (komunikácia počas krízy, rozvoj úzkych kontaktov medzi miestnymi organizáciami občianskej spoločnosti a orgánmi, ako aj medzi správnymi orgánmi a aktérmi v teréne, atď.), |
| --- | --- | --- |

2.24

je presvedčený, že úloha koordinácie a poradenstva Európskej únie, rovnako ako úloha stimulácie, sa musia prejaviť v konkrétnych opatreniach, ktoré bude možné začleniť medzi prerokúvané otázky pri priebežnom hodnotení akčného programu na obdobie 2007 – 2013. Za vysoko prioritnú treba považovať aj realizáciu opatrení uvedených v bode 3.5 v prílohe akčného plánu. Treba vyčleniť finančné prostriedky na profesionalizáciu riadenia kríz v širokom zmysle (neobmedzujúcom sa len na boj proti terorizmu) a umožniť tak:

—

miestnym a regionálnym orgánom rozvíjať použitie nových metodológií, techník a overených postupov (komunikácia počas krízy, rozvoj úzkych kontaktov medzi miestnymi organizáciami občianskej spoločnosti a orgánmi, ako aj medzi správnymi orgánmi a aktérmi v teréne, atď.),

| — | miestnym a regionálnym orgánom zdokonaliť plány na riadenie kríz a vykonávať pravidelné cvičenia, |
| --- | --- |

—

miestnym a regionálnym orgánom zdokonaliť plány na riadenie kríz a vykonávať pravidelné cvičenia,

| — | občanom zúčastňovať sa na simuláciách krízových situácií, čím sa jednak občania sami lepšie oboznámia so súvisiacimi rizikami a zároveň bude možné zohľadniť ich reakcie pri vypracúvaní plánov; |
| --- | --- |

—

občanom zúčastňovať sa na simuláciách krízových situácií, čím sa jednak občania sami lepšie oboznámia so súvisiacimi rizikami a zároveň bude možné zohľadniť ich reakcie pri vypracúvaní plánov;

| 2.25 | žiada rozšíriť rozsah návrhu týkajúceho sa osobitného programu „Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu“ na obdobie 2007 – 2013 a pripraviť tak základ na financovanie zlepšenia riadenia kríz, ktoré nie sú vyvolané terorizmom; |
| --- | --- |

2.25

žiada rozšíriť rozsah návrhu týkajúceho sa osobitného programu „Prevencia, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu“ na obdobie 2007 – 2013 a pripraviť tak základ na financovanie zlepšenia riadenia kríz, ktoré nie sú vyvolané terorizmom;

Boj proti terorizmu

| 2.26 | podotýka, že občania, ktorí žijú v strachu z náhodného atentátu, prišli o základné slobody. Európska únia sa s takýmto osudom nemôže zmieriť. V duchu svojho stanoviska na tému boja proti terorizmu (CdR 465/2004) sa prijímajú opatrenia v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcieschopnosti. Nástojí na skutočnosti, že ak má byť preventívny prístup korunovaný úspechom, je nevyhnutné hľadať hlbšie príčiny terorizmu ako javu, ktorý má korene v extrémizme. V tejto súvislo vyzýva k nutnosti uznať, že tu existuje spojenie s politikou integrácie a že je nevyhnutné zabezpečiť skutočné a plné zapojenie už integrovaných osôb do európskej spoločnosti; |
| --- | --- |

2.26

podotýka, že občania, ktorí žijú v strachu z náhodného atentátu, prišli o základné slobody. Európska únia sa s takýmto osudom nemôže zmieriť. V duchu svojho stanoviska na tému boja proti terorizmu (CdR 465/2004) sa prijímajú opatrenia v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcieschopnosti. Nástojí na skutočnosti, že ak má byť preventívny prístup korunovaný úspechom, je nevyhnutné hľadať hlbšie príčiny terorizmu ako javu, ktorý má korene v extrémizme. V tejto súvislo vyzýva k nutnosti uznať, že tu existuje spojenie s politikou integrácie a že je nevyhnutné zabezpečiť skutočné a plné zapojenie už integrovaných osôb do európskej spoločnosti;

| 2.27 | podčiarkuje, že treba podporovať odhaľovanie radikalizačných tendencií a organizácií, pri ktorých existuje predpoklad radikalizácie a extrémizmu, predovšetkým v regiónoch Európy, kde je radikalizácia a terorizmus skutočnou hrozbou. Okrem nebezpečenstva, ktoré predstavuje obmedzený počet radikalizovaných osôb, ktorí prechádzajú k činom, tu exituje rovnako závažný problém polarizácie. Uvedené osoby môžu nepriaznivo ovplyvňovať bezpečnostné plány, kvalitu života a úroveň tolerancie, čo môže ohroziť celkovú sociálnu súdržnosť. Tento proces predstavuje vážne riziko v mnohých členských krajinách. Pri odhaľovaní procesov radikalizácie a polarizácie by mohli pomôcť ukazovatele tzv. „včasného varovania“. Umožnili by verejným orgánom, ale aj organizáciám, ktoré sa zaoberajú bývaním či sociálnymi službami, organizáciám pracujúcim s mládežou a poskytujúcim pedagogické vedenie a takisto aj zdravotníckym organizáciám včas reagovať voči radikalizujúcim sa osobám, čo by umožnilo predchádzať rozvíjaniu sa tzv. „domáceho“ terorizmu. Ďalej je potrebné zabezpečiť, aby prijaté opatrenia nebránili integrácii a zamestnávaniu prisťahovalcov. Treba zabrániť tomu, aby sa široké „stredné vrstvy“ obyvateľstva, ktoré sa (zatiaľ) necítia začlenené do európskej spoločnosti, prípadne sú do nej začlenené v menšej miere, uberali cestou radikalizácie; |
| --- | --- |

2.27

podčiarkuje, že treba podporovať odhaľovanie radikalizačných tendencií a organizácií, pri ktorých existuje predpoklad radikalizácie a extrémizmu, predovšetkým v regiónoch Európy, kde je radikalizácia a terorizmus skutočnou hrozbou. Okrem nebezpečenstva, ktoré predstavuje obmedzený počet radikalizovaných osôb, ktorí prechádzajú k činom, tu exituje rovnako závažný problém polarizácie. Uvedené osoby môžu nepriaznivo ovplyvňovať bezpečnostné plány, kvalitu života a úroveň tolerancie, čo môže ohroziť celkovú sociálnu súdržnosť. Tento proces predstavuje vážne riziko v mnohých členských krajinách. Pri odhaľovaní procesov radikalizácie a polarizácie by mohli pomôcť ukazovatele tzv. „včasného varovania“. Umožnili by verejným orgánom, ale aj organizáciám, ktoré sa zaoberajú bývaním či sociálnymi službami, organizáciám pracujúcim s mládežou a poskytujúcim pedagogické vedenie a takisto aj zdravotníckym organizáciám včas reagovať voči radikalizujúcim sa osobám, čo by umožnilo predchádzať rozvíjaniu sa tzv. „domáceho“ terorizmu. Ďalej je potrebné zabezpečiť, aby prijaté opatrenia nebránili integrácii a zamestnávaniu prisťahovalcov. Treba zabrániť tomu, aby sa široké „stredné vrstvy“ obyvateľstva, ktoré sa (zatiaľ) necítia začlenené do európskej spoločnosti, prípadne sú do nej začlenené v menšej miere, uberali cestou radikalizácie;

| 2.28 | zdôrazňuje, že tento typ reakcieschopnosti by sa mal vytvoriť predovšetkým na úrovni miestnych samospráv, a preto treba pomôcť miestnym samosprávam skvalitniť ich informačnú schopnosť, a to najmä vytvorením kontaktných bodov na včasné zachytenie radikalizačných smerov, ktoré by mohli pomôcť miestnym samosprávam pri odhaľovaní signálov a voľbe možnej formy zásahu; |
| --- | --- |

2.28

zdôrazňuje, že tento typ reakcieschopnosti by sa mal vytvoriť predovšetkým na úrovni miestnych samospráv, a preto treba pomôcť miestnym samosprávam skvalitniť ich informačnú schopnosť, a to najmä vytvorením kontaktných bodov na včasné zachytenie radikalizačných smerov, ktoré by mohli pomôcť miestnym samosprávam pri odhaľovaní signálov a voľbe možnej formy zásahu;

| 2.29 | domnieva sa, že netreba zabúdať ani na rozvoj a realizáciu školení, vďaka ktorým sa personál miestnych úradov naučí rozpoznávať hlavné znaky radikalizácie a oznamovať ich príslušným miestam; |
| --- | --- |

2.29

domnieva sa, že netreba zabúdať ani na rozvoj a realizáciu školení, vďaka ktorým sa personál miestnych úradov naučí rozpoznávať hlavné znaky radikalizácie a oznamovať ich príslušným miestam;

| 2.30 | odporúča uvažovať o možnostiach na zamedzenie náboru nových členov do extrémistických organizácií a vytvoriť spôsob, ako účinne reagovať na výzvy a nabádanie k extrémizmu alebo na sprístupňovanie praktických informácií použiteľných na páchanie teroristických činov prostredníctvom internetu; |
| --- | --- |

2.30

odporúča uvažovať o možnostiach na zamedzenie náboru nových členov do extrémistických organizácií a vytvoriť spôsob, ako účinne reagovať na výzvy a nabádanie k extrémizmu alebo na sprístupňovanie praktických informácií použiteľných na páchanie teroristických činov prostredníctvom internetu;

| 2.31 | odporúča prijať opatrenia nevyhnutné na vytvorenie kvalitnej a rýchlejšej výmeny informácií o finančných transakciách, ktorá by mala zvýšiť transparentnosť inštitúcií a organizácií, čo môže prospieť aj mestám a obciam. Finančné toky totiž často prechádzajú aj cez inštitúcie a organizácie podporované najmä miestnymi a regionálnymi samosprávami, napríklad v rámci integračných aktivít. Vyššia dostupnosť informácií môže umožniť zablokovať takéto toky. Pri príprave plánu na rok 2006 treba teda klásť dôraz na návrhy súvisiace s touto otázkou; |
| --- | --- |

2.31

odporúča prijať opatrenia nevyhnutné na vytvorenie kvalitnej a rýchlejšej výmeny informácií o finančných transakciách, ktorá by mala zvýšiť transparentnosť inštitúcií a organizácií, čo môže prospieť aj mestám a obciam. Finančné toky totiž často prechádzajú aj cez inštitúcie a organizácie podporované najmä miestnymi a regionálnymi samosprávami, napríklad v rámci integračných aktivít. Vyššia dostupnosť informácií môže umožniť zablokovať takéto toky. Pri príprave plánu na rok 2006 treba teda klásť dôraz na návrhy súvisiace s touto otázkou;

| 2.32 | podotýka, že hľadanie prostriedkov na boj proti terorizmu si vyžaduje zintenzívniť spoluprácu a výmenu informácií, nielen medzi členskými krajinami, ale aj medzi jednotlivými úrovňami správy v rámci štátov. V akčnom programe sa navrhuje vytvoriť v každej krajine kontaktný bod, ktorý by mal prístup ku všetkým dôležitým informáciám o teroristických aktivitách, či už prebiehajúcich alebo hroziacich. Kontaktný bod však môže účinne pracovať iba vtedy, ak existuje dobrá informačná sieť miestnych a regionálnych orgánov, vychádzajúca zo zásady „need to know, need to share“ (potreba získavať informácie a spoločne ich využívať). Členské krajiny musia zviditeľniť spôsob, ktorým chcú zabezpečiť dobré fungovanie uvedenej informačnej siete a popísať prípadné plány na jej zlepšenie; |
| --- | --- |

2.32

podotýka, že hľadanie prostriedkov na boj proti terorizmu si vyžaduje zintenzívniť spoluprácu a výmenu informácií, nielen medzi členskými krajinami, ale aj medzi jednotlivými úrovňami správy v rámci štátov. V akčnom programe sa navrhuje vytvoriť v každej krajine kontaktný bod, ktorý by mal prístup ku všetkým dôležitým informáciám o teroristických aktivitách, či už prebiehajúcich alebo hroziacich. Kontaktný bod však môže účinne pracovať iba vtedy, ak existuje dobrá informačná sieť miestnych a regionálnych orgánov, vychádzajúca zo zásady „need to know, need to share“ (potreba získavať informácie a spoločne ich využívať). Členské krajiny musia zviditeľniť spôsob, ktorým chcú zabezpečiť dobré fungovanie uvedenej informačnej siete a popísať prípadné plány na jej zlepšenie;

| 2.33 | si želá, aby bola na štrukturálnom základe zabezpečená výmena skúseností z boja proti terorizmu, z ktorých sa je možné poučiť napríklad vytvorením príslušného expertízneho centra. Výmena informácií o prebiehajúcich operáciách je nevyhnutná, rovnako dôležité je však pristúpiť čo najskôr aj k výmene názorov na strategický prístup k boji proti terorizmu. Do riešenia tejto otázky musia byť zapojené aj miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

2.33

si želá, aby bola na štrukturálnom základe zabezpečená výmena skúseností z boja proti terorizmu, z ktorých sa je možné poučiť napríklad vytvorením príslušného expertízneho centra. Výmena informácií o prebiehajúcich operáciách je nevyhnutná, rovnako dôležité je však pristúpiť čo najskôr aj k výmene názorov na strategický prístup k boji proti terorizmu. Do riešenia tejto otázky musia byť zapojené aj miestne a regionálne orgány.

| 2.34 | odporúča venovať pozornosť nielen určeniu zraniteľných objektov infraštruktúry, ako sa navrhuje v akčnom programe, ale takisto aj miest s vysokou návštevnosťou ako železničné a autobusové stanice, štadióny, zábavné a kultúrne parky, turistické atrakcie atď. a pripomína, že miestne a regionálne samosprávy pri ochrane takýchto miest často zohrávajú dôležitú úlohu; |
| --- | --- |

2.34

odporúča venovať pozornosť nielen určeniu zraniteľných objektov infraštruktúry, ako sa navrhuje v akčnom programe, ale takisto aj miest s vysokou návštevnosťou ako železničné a autobusové stanice, štadióny, zábavné a kultúrne parky, turistické atrakcie atď. a pripomína, že miestne a regionálne samosprávy pri ochrane takýchto miest často zohrávajú dôležitú úlohu;

| 2.35 | žiada o podporu miestnych a regionálnych samospráv pri vypracúvaní analýz profesných rizík a stimulovať rozvoj správnych postupov pri ochrane a bezpečnosti, nástojí na nevyhnutnosti poskytnúť územným samosprávam právny základ, ktorý im umožní ukladať majiteľom a správcom objektov opatrenia v oblasti ochrany a bezpečnosti citlivých miest a odporúča klásť dôraz najmä na vyvíjanie nástrojov, pomocou ktorých budú môcť úrady dosiahnuť účinnejšiu realizáciu spomínaných opatrení zo strany majiteľov a správcov objektov; |
| --- | --- |

2.35

žiada o podporu miestnych a regionálnych samospráv pri vypracúvaní analýz profesných rizík a stimulovať rozvoj správnych postupov pri ochrane a bezpečnosti, nástojí na nevyhnutnosti poskytnúť územným samosprávam právny základ, ktorý im umožní ukladať majiteľom a správcom objektov opatrenia v oblasti ochrany a bezpečnosti citlivých miest a odporúča klásť dôraz najmä na vyvíjanie nástrojov, pomocou ktorých budú môcť úrady dosiahnuť účinnejšiu realizáciu spomínaných opatrení zo strany majiteľov a správcov objektov;

| 2.36 | dôrazne vyzýva, aby najmä v oblasti prístupu k informáciám týkajúcich sa životného prostredia boli prehodnotené zásady úprav súvisiace so skutočnosťami, ktoré by mali občania vedieť o rizikách hroziacich v miestach, kde žijú, ako aj o tom, do akej miery treba zverejňovať praktické informácie o bezpečnostnej charakteristike citlivých objektov; |
| --- | --- |

2.36

dôrazne vyzýva, aby najmä v oblasti prístupu k informáciám týkajúcich sa životného prostredia boli prehodnotené zásady úprav súvisiace so skutočnosťami, ktoré by mali občania vedieť o rizikách hroziacich v miestach, kde žijú, ako aj o tom, do akej miery treba zverejňovať praktické informácie o bezpečnostnej charakteristike citlivých objektov;

| 2.37 | pripomína, že na zabezpečenie bezpečnosti citlivých objektov je potrebná kvalita strážnych a bezpečnostných služieb súkromných spoločností a že za týmto účelom bude pravdepodobne bude nevyhnutné, alebo prinajmenšom možné, zaviesť presnejšie definované opatrenia na zvýšenie kvality; |
| --- | --- |

2.37

pripomína, že na zabezpečenie bezpečnosti citlivých objektov je potrebná kvalita strážnych a bezpečnostných služieb súkromných spoločností a že za týmto účelom bude pravdepodobne bude nevyhnutné, alebo prinajmenšom možné, zaviesť presnejšie definované opatrenia na zvýšenie kvality;

| 2.38 | vyjadruje poľutovanie, že v akčnom programe chýba postup na zvyšovanie povedomia občanov o existujúcich rizikách – občania totiž od miestnych a regionálnych samospráv očakávajú, že ich budú primerane informovať o rizikách možných atentátov v ich okolí a vyzýva podporiť vypracovanie presne zameranej komunikačnej stratégie; |
| --- | --- |

2.38

vyjadruje poľutovanie, že v akčnom programe chýba postup na zvyšovanie povedomia občanov o existujúcich rizikách – občania totiž od miestnych a regionálnych samospráv očakávajú, že ich budú primerane informovať o rizikách možných atentátov v ich okolí a vyzýva podporiť vypracovanie presne zameranej komunikačnej stratégie;

Základné práva a občianstvo

| 2.39 | pripomína, že diskusia o základných právach má predovšetkým za cieľ, aby nedošlo k ich podlomeniu a vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že úsilie úradov zamerané na zabezpečenie bezpečnosti obyvateľstva sa zatiaľ dostatočne nezdôrazňuje; |
| --- | --- |

2.39

pripomína, že diskusia o základných právach má predovšetkým za cieľ, aby nedošlo k ich podlomeniu a vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že úsilie úradov zamerané na zabezpečenie bezpečnosti obyvateľstva sa zatiaľ dostatočne nezdôrazňuje;

| 2.40 | konštatuje, že diskusia o základných právach môže byť efektívna iba vtedy, ak bude prebiehať zároveň s rozpravou o povinnostiach vyplývajúcich z európskeho občianstva, čo platí aj pre tému integrácie a podporuje usporadúvanie diskusií na túto tému na miestnej úrovni, napr. formou mestských diskusií, ktoré by mohli priblížiť občanom európsku politiku v tejto oblasti. Tento druh rozpráv je nevyhnutný na určenie opatrení, ktoré by bolo možné skutočne prijať na zabezpečenie udržiavania rovnováhy medzi právami a povinnosťami; |
| --- | --- |

2.40

konštatuje, že diskusia o základných právach môže byť efektívna iba vtedy, ak bude prebiehať zároveň s rozpravou o povinnostiach vyplývajúcich z európskeho občianstva, čo platí aj pre tému integrácie a podporuje usporadúvanie diskusií na túto tému na miestnej úrovni, napr. formou mestských diskusií, ktoré by mohli priblížiť občanom európsku politiku v tejto oblasti. Tento druh rozpráv je nevyhnutný na určenie opatrení, ktoré by bolo možné skutočne prijať na zabezpečenie udržiavania rovnováhy medzi právami a povinnosťami;

| 2.41 | podporuje zriadenie Úradu pre základné práva vo forme načrtnutej v Haagskom programe, ktorý by mohol vypracovať zoznam správnych postupov, popísať a sprístupniť ich a prispieť do diskusie o diskriminácii, rasizme, integrácii a terorizme v súvislosti so stále narastajúcimi obavami z atentátov alebo ďalších nepokojov; |
| --- | --- |

2.41

podporuje zriadenie Úradu pre základné práva vo forme načrtnutej v Haagskom programe, ktorý by mohol vypracovať zoznam správnych postupov, popísať a sprístupniť ich a prispieť do diskusie o diskriminácii, rasizme, integrácii a terorizme v súvislosti so stále narastajúcimi obavami z atentátov alebo ďalších nepokojov;

| 2.42 | vyjadruje poľutovanie, že kvôli nejasnej situácii okolo Zmluvy o Ústave sú ohrozené aj navrhované zlepšenia v oblasti právnej ochrany na Európskom súdnom dvore, najmä ohľadom možnosti fyzických a právnických osôb napadnúť akýkoľvek právny predpis Únie, ktorý sa ich priamo týka a preto žiada, aby sa urýchlene zaplnilo toto prázdne miesto v právnej ochrane vzhľadom na to, že politika Spoločenstva v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti sa v budúcich rokoch bude posilňovať; |
| --- | --- |

2.42

vyjadruje poľutovanie, že kvôli nejasnej situácii okolo Zmluvy o Ústave sú ohrozené aj navrhované zlepšenia v oblasti právnej ochrany na Európskom súdnom dvore, najmä ohľadom možnosti fyzických a právnických osôb napadnúť akýkoľvek právny predpis Únie, ktorý sa ich priamo týka a preto žiada, aby sa urýchlene zaplnilo toto prázdne miesto v právnej ochrane vzhľadom na to, že politika Spoločenstva v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti sa v budúcich rokoch bude posilňovať;

Integrácia

| 2.43 | pripomína, že vplyv nových obyvateľov, či už prisťahovalcov alebo žiadateľov o azyl, v prípade, že dostanú štatút utečenca alebo inú sekundárnu humanitnú ochranu, na našu spoločnosť sú najlepšie viditeľné, niekedy ešte aj po viacerých generáciách, na miestnej úrovni a preto sa domnieva, že v mestách je obzvlášť dôležité usilovať sa o ich dobré začlenenie do spoločnosti (v štrukturálnom, sociálnom a kultúrnom zmysle slova) v rámci ktorého je absolútne nevyhnutné zabezpečiť skutočné a plné zapojenie integrovaných osôb do európskej spoločnosti. O význame tohto prístupu svedčia aj nedávne nepokoje na francúzskych predmestiach; |
| --- | --- |

2.43

pripomína, že vplyv nových obyvateľov, či už prisťahovalcov alebo žiadateľov o azyl, v prípade, že dostanú štatút utečenca alebo inú sekundárnu humanitnú ochranu, na našu spoločnosť sú najlepšie viditeľné, niekedy ešte aj po viacerých generáciách, na miestnej úrovni a preto sa domnieva, že v mestách je obzvlášť dôležité usilovať sa o ich dobré začlenenie do spoločnosti (v štrukturálnom, sociálnom a kultúrnom zmysle slova) v rámci ktorého je absolútne nevyhnutné zabezpečiť skutočné a plné zapojenie integrovaných osôb do európskej spoločnosti. O význame tohto prístupu svedčia aj nedávne nepokoje na francúzskych predmestiach;

| 2.44 | zdôrazňuje, že pri integrácii treba dbať na vytvorenie pút s európskou spoločnosťou, ktorej je človek súčasťou, čo nie je možné, ak sa integrácia považuje za „nepovinnú“ a odporúča, aby Európska únia zabúdala na stanovovanie presných obmedzení a podmienok, ktoré musia najprv splniť osoby so záujmom o úspešnú integráciu, no musí zároveň uznať, že v tomto prípade ide o oblasť, ktorá je predovšetkým v právomoci štátov. Miestnym samosprávam treba pomôcť pri organizovaní integračného procesu a poskytnúť im informácie a finančné prostriedky a taktiež im umožniť rozvíjať správne postupy. Základ v tejto pomoci bol vytvorený na konferencii ministrov európskych krajín zodpovedných za integráciu, ktorá sa konala v novembri 2004 v Groningene (Holandsko); |
| --- | --- |

2.44

zdôrazňuje, že pri integrácii treba dbať na vytvorenie pút s európskou spoločnosťou, ktorej je človek súčasťou, čo nie je možné, ak sa integrácia považuje za „nepovinnú“ a odporúča, aby Európska únia zabúdala na stanovovanie presných obmedzení a podmienok, ktoré musia najprv splniť osoby so záujmom o úspešnú integráciu, no musí zároveň uznať, že v tomto prípade ide o oblasť, ktorá je predovšetkým v právomoci štátov. Miestnym samosprávam treba pomôcť pri organizovaní integračného procesu a poskytnúť im informácie a finančné prostriedky a taktiež im umožniť rozvíjať správne postupy. Základ v tejto pomoci bol vytvorený na konferencii ministrov európskych krajín zodpovedných za integráciu, ktorá sa konala v novembri 2004 v Groningene (Holandsko);

| 2.45 | navrhuje podporovať diskusie v mestách, vedenie dialógu, vyučovanie jazykov, integračné projekty, pomoc pri uplatnení sa na trhu práce, snahy o emancipáciu, projekty na boj proti diskriminácii atď. a nezabúdať ani na systematickú výmenu informácií a porovnávanie skúseností, noviniek, úspechov a neúspechov na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

2.45

navrhuje podporovať diskusie v mestách, vedenie dialógu, vyučovanie jazykov, integračné projekty, pomoc pri uplatnení sa na trhu práce, snahy o emancipáciu, projekty na boj proti diskriminácii atď. a nezabúdať ani na systematickú výmenu informácií a porovnávanie skúseností, noviniek, úspechov a neúspechov na miestnej úrovni;

| 2.46 | domnieva sa, že treba zabraňovať vzniku sociálnej núdze medzi určitými skupinami obyvateľstva a podporovať opatrenia, ktoré prispievajú k nastoľovaniu rovnováhy v jednotlivých častiach veľkých miest, najmä opatrenia z oblasti politiky pomoci pri usadzovaní sa v krajine, príjmovej politiky a vzdelávania; |
| --- | --- |

2.46

domnieva sa, že treba zabraňovať vzniku sociálnej núdze medzi určitými skupinami obyvateľstva a podporovať opatrenia, ktoré prispievajú k nastoľovaniu rovnováhy v jednotlivých častiach veľkých miest, najmä opatrenia z oblasti politiky pomoci pri usadzovaní sa v krajine, príjmovej politiky a vzdelávania;

| 2.47 | domnieva sa, že vydanie novej verzie európskej integračnej príručky je vynikajúcim krokom, no ľutuje, že jej prvá verzia nevyvolala pozornosť, ktorú by si zasluhovala a vyjadruje želanie, aby sa príručka tento raz dostala predovšetkým do pozornosti miestnych a regionálnych samospráv; |
| --- | --- |

2.47

domnieva sa, že vydanie novej verzie európskej integračnej príručky je vynikajúcim krokom, no ľutuje, že jej prvá verzia nevyvolala pozornosť, ktorú by si zasluhovala a vyjadruje želanie, aby sa príručka tento raz dostala predovšetkým do pozornosti miestnych a regionálnych samospráv;

| 2.48 | vyjadruje výraznú podporu usporiadaniu Európskeho výročného fóra o integrácii a navrhuje, aby jeho súčasťou boli aj skúsenosti a znalosti miestnych a regionálnych samospráv; |
| --- | --- |

2.48

vyjadruje výraznú podporu usporiadaniu Európskeho výročného fóra o integrácii a navrhuje, aby jeho súčasťou boli aj skúsenosti a znalosti miestnych a regionálnych samospráv;

Ochrana súkromia a bezpečnosť pri výmene informácií

| 2.49 | pripomína, že v druhej polovici minulého storočia sa zo strachu pred nastolením policajného štátu ochrana súkromia zamerala na ochranu občanov voči úradom a vyzýva teraz k hľadaniu novej rovnováhy, ktorá väčšmi zohľadní ochranu bezpečia občanov voči zloprajným osobám, ktoré porušujú zákon; |
| --- | --- |

2.49

pripomína, že v druhej polovici minulého storočia sa zo strachu pred nastolením policajného štátu ochrana súkromia zamerala na ochranu občanov voči úradom a vyzýva teraz k hľadaniu novej rovnováhy, ktorá väčšmi zohľadní ochranu bezpečia občanov voči zloprajným osobám, ktoré porušujú zákon;

| 2.50 | podporuje v tejto súvislosti snahy o venovanie osobitnej pozornosti ochrane osobných údajov pri realizácii akčného programu a zdôrazňuje, že súčasný vývoj v spoločnosti čoraz častejšie vedie k situáciám, keď je nutné voliť medzi ochranou záujmov jednotlivca (napr. súkromia) a kolektívneho záujmu (napr. bezpečnosti), pričom informovanosť zastáva pri boji proti terorizmu kľúčové miesto; |
| --- | --- |

2.50

podporuje v tejto súvislosti snahy o venovanie osobitnej pozornosti ochrane osobných údajov pri realizácii akčného programu a zdôrazňuje, že súčasný vývoj v spoločnosti čoraz častejšie vedie k situáciám, keď je nutné voliť medzi ochranou záujmov jednotlivca (napr. súkromia) a kolektívneho záujmu (napr. bezpečnosti), pričom informovanosť zastáva pri boji proti terorizmu kľúčové miesto;

| 2.51 | vyzýva Komisiu, aby pri vypracúvaní politiky v tejto oblasti prihliadala na skutočnosť, že v rozsahu akom to umožňuje národná legislatíva – mnohé miestne a regionálne samosprávy si už vytvorili informačné siete, v rámci ktorých sa osobné údaje občanov, najmä údaje súvisiace s bydliskom, bývaním a daňovými povinnosťami, sociálnym postavením a zdravotným stavom dávajú do súvislosti s policajnými a súdnymi informáciami a pripomína, že tento prístup by mohol priniesť ovocie v boji proti terorizmu, pri vážnych trestných činoch či mestských násilnostiach atď.; |
| --- | --- |

2.51

vyzýva Komisiu, aby pri vypracúvaní politiky v tejto oblasti prihliadala na skutočnosť, že v rozsahu akom to umožňuje národná legislatíva – mnohé miestne a regionálne samosprávy si už vytvorili informačné siete, v rámci ktorých sa osobné údaje občanov, najmä údaje súvisiace s bydliskom, bývaním a daňovými povinnosťami, sociálnym postavením a zdravotným stavom dávajú do súvislosti s policajnými a súdnymi informáciami a pripomína, že tento prístup by mohol priniesť ovocie v boji proti terorizmu, pri vážnych trestných činoch či mestských násilnostiach atď.;

| 2.52 | navrhuje, aby sa pri ochrane osobných údajov uvažovalo o jasnejšom a proporčnom všeobecnom právnom základe, ktorý by bol dostatočne pružný a bolo by možné ho v nutnom prípade prispôsobiť a uprednostniť záujmom bezpečnej spoločnosti a vyzýva vyvolať v daných otázkach diskusie s občanmi Európy a zapojiť do nich aj miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

2.52

navrhuje, aby sa pri ochrane osobných údajov uvažovalo o jasnejšom a proporčnom všeobecnom právnom základe, ktorý by bol dostatočne pružný a bolo by možné ho v nutnom prípade prispôsobiť a uprednostniť záujmom bezpečnej spoločnosti a vyzýva vyvolať v daných otázkach diskusie s občanmi Európy a zapojiť do nich aj miestne a regionálne samosprávy;

| 2.53 | domnieva sa, že zachovanie verejného poriadku a bezpečnosti ako aj boj proti bezhraničnej kriminalite si vyžadujú intenzívnu výmenu informácií medzi členskými krajinami a žiada, aby vzhľadom na kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych samospráv pri realizácii a rozvíjaní bezpečnostnej politiky členské krajiny výslovne stanovili, akou formou u nich prebieha výmena informácií s miestnymi a regionálnymi samosprávami; |
| --- | --- |

2.53

domnieva sa, že zachovanie verejného poriadku a bezpečnosti ako aj boj proti bezhraničnej kriminalite si vyžadujú intenzívnu výmenu informácií medzi členskými krajinami a žiada, aby vzhľadom na kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych samospráv pri realizácii a rozvíjaní bezpečnostnej politiky členské krajiny výslovne stanovili, akou formou u nich prebieha výmena informácií s miestnymi a regionálnymi samosprávami;

Organizovaný zločin

| 2.54 | konštatuje, že činnosť miestnych a regionálnych samospráv môže byť veľkým príspevkom v otázkach postupu voči organizovanému zločinu, predovšetkým pri prijímaní rozhodnutí týkajúcich sa dotácií, uzatvárania zmlúv, vydávania povolení atď. a domnieva sa, že pri prijímaní rozhodnutí by mali zohrávať úlohu aj (skoršie) spáchané priestupky a trestné činy, čim by bolo možné nevydať určité povolenie, ak je na základe informácií možné predpokladať, že žiadateľ sa konania v rozpore so zákonom dopustí opätovne; |
| --- | --- |

2.54

konštatuje, že činnosť miestnych a regionálnych samospráv môže byť veľkým príspevkom v otázkach postupu voči organizovanému zločinu, predovšetkým pri prijímaní rozhodnutí týkajúcich sa dotácií, uzatvárania zmlúv, vydávania povolení atď. a domnieva sa, že pri prijímaní rozhodnutí by mali zohrávať úlohu aj (skoršie) spáchané priestupky a trestné činy, čim by bolo možné nevydať určité povolenie, ak je na základe informácií možné predpokladať, že žiadateľ sa konania v rozpore so zákonom dopustí opätovne;

| 2.55 | navrhuje získavať z policajných a súdnych vyšetrovaní informácie, ktoré by sa poskytovali miestnym a regionálnym orgánom, aby tieto na ne mohli prihliadať pri udeľovaní povolení a dotácií. Ak bol napríklad vedúci hotela alebo reštaurácie odsúdený za prevádzačstvo alebo obchod s ľuďmi, nie je vylúčené, že bude vo svojom zariadení zamestnávať ľudí, ktorí sa na území štátu zdržiavajú nelegálne. Ak je kontrola vydávania prevádzkových povolení v sektore ubytovania a pohostinstva v právomoci miestnych orgánov, je v takýchto prípadoch užitočné vymieňať si navzájom informácie a zisťovať, či existujú prvky, ktoré by mohli byť dôvodom na zamietnutie vydať povolenie príslušnému zariadeniu; |
| --- | --- |

2.55

navrhuje získavať z policajných a súdnych vyšetrovaní informácie, ktoré by sa poskytovali miestnym a regionálnym orgánom, aby tieto na ne mohli prihliadať pri udeľovaní povolení a dotácií. Ak bol napríklad vedúci hotela alebo reštaurácie odsúdený za prevádzačstvo alebo obchod s ľuďmi, nie je vylúčené, že bude vo svojom zariadení zamestnávať ľudí, ktorí sa na území štátu zdržiavajú nelegálne. Ak je kontrola vydávania prevádzkových povolení v sektore ubytovania a pohostinstva v právomoci miestnych orgánov, je v takýchto prípadoch užitočné vymieňať si navzájom informácie a zisťovať, či existujú prvky, ktoré by mohli byť dôvodom na zamietnutie vydať povolenie príslušnému zariadeniu;

| 2.56 | navrhuje, aby sa skúsenosti samospráv v tejto oblasti zhromažďovali, doplnili o vysvetlenia a zverejňovali na európskej úrovni a aby sa v európskych predpisoch, vrátane práva z oblasti verejného obstarávania, takýto postup miestnych a regionálnych samospráv podporoval v čo najväčšej miere; |
| --- | --- |

2.56

navrhuje, aby sa skúsenosti samospráv v tejto oblasti zhromažďovali, doplnili o vysvetlenia a zverejňovali na európskej úrovni a aby sa v európskych predpisoch, vrátane práva z oblasti verejného obstarávania, takýto postup miestnych a regionálnych samospráv podporoval v čo najväčšej miere;

| 2.57 | podporuje rozvoj overených postupov v oblasti výmeny informácií a spoločného využívania údajov medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi na jednej strane (najmä v oblasti daní, bývania, sociálnych otázok a zamestnania, vydávania povolení a správy osobných údajov občanov) a políciou a súdnymi orgánmi na strane druhej, napríklad pri správe problematických objektov, s cieľom lepšie odhaľovať siete organizovaného zločinu a potláčať ich činnosť, v rozsahu akom to umožňuje národná legislatíva; |
| --- | --- |

2.57

podporuje rozvoj overených postupov v oblasti výmeny informácií a spoločného využívania údajov medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi na jednej strane (najmä v oblasti daní, bývania, sociálnych otázok a zamestnania, vydávania povolení a správy osobných údajov občanov) a políciou a súdnymi orgánmi na strane druhej, napríklad pri správe problematických objektov, s cieľom lepšie odhaľovať siete organizovaného zločinu a potláčať ich činnosť, v rozsahu akom to umožňuje národná legislatíva;

| 2.58 | zdôrazňuje potrebu oslobodiť zložky polície od byrokratických úloh týkajúcich sa legálneho prisťahovalectva, ako napríklad predlžovania platnosti pobytových povolení, aby mohli s väčším nasadením a profesionalitou bojovať proti organizovanému zločinu, ktorý ťaží z nelegálneho prisťahovalectva; VR zastáva názor, že takéto administratívne úlohy môžu plniť miestne orgány prostredníctvom svojich úradov, podľa konkrétnych podmienok v jednotlivých členských štátoch, ak sa im dostane zo strany štátu primeranej finančnej podpory; |
| --- | --- |

2.58

zdôrazňuje potrebu oslobodiť zložky polície od byrokratických úloh týkajúcich sa legálneho prisťahovalectva, ako napríklad predlžovania platnosti pobytových povolení, aby mohli s väčším nasadením a profesionalitou bojovať proti organizovanému zločinu, ktorý ťaží z nelegálneho prisťahovalectva; VR zastáva názor, že takéto administratívne úlohy môžu plniť miestne orgány prostredníctvom svojich úradov, podľa konkrétnych podmienok v jednotlivých členských štátoch, ak sa im dostane zo strany štátu primeranej finančnej podpory;

| 2.59 | vyzýva, aby sa v rámci miestnych a regionálnych samospráv pokračovalo v rozvoji aktívnej politiky integrity založenej na dôkladnom hodnotení rizík spojených s kompetenciami a úlohami; |
| --- | --- |

2.59

vyzýva, aby sa v rámci miestnych a regionálnych samospráv pokračovalo v rozvoji aktívnej politiky integrity založenej na dôkladnom hodnotení rizík spojených s kompetenciami a úlohami;

Prevencia násilia a agresívneho správania a boj proti nim

| 2.60 | víta skutočnosť, že v akčnom programe sa uvádza, že ochrane práv dieťaťa a boju proti násiliu na deťoch a ženách sa bude venovať osobitná pozornosť a že sa rozšíria aj aktivity v oblasti pomoci obetiam; |
| --- | --- |

2.60

víta skutočnosť, že v akčnom programe sa uvádza, že ochrane práv dieťaťa a boju proti násiliu na deťoch a ženách sa bude venovať osobitná pozornosť a že sa rozšíria aj aktivity v oblasti pomoci obetiam;

| 2.61 | schvaľuje vyčlenenie obrovského finančného rámca na politiku predchádzania násiliu a na boj proti nemu V rámcovom programe „Základné práva a spravodlivosť“ (COM (2005) 122) a podporuje posilnenie programu Daphne s cieľom uplatňovať politiku prevencie v oblasti drog, pri ktorej sa podporuje zapojenie mimovládnych organizácií; |
| --- | --- |

2.61

schvaľuje vyčlenenie obrovského finančného rámca na politiku predchádzania násiliu a na boj proti nemu V rámcovom programe „Základné práva a spravodlivosť“ (COM (2005) 122) a podporuje posilnenie programu Daphne s cieľom uplatňovať politiku prevencie v oblasti drog, pri ktorej sa podporuje zapojenie mimovládnych organizácií;

| 2.62 | vyjadruje podporu iniciatívam na spoločný boj proti obchodu s ľuďmi, najmä so ženami a deťmi, prostredníctvom zlepšenia spolupráce a výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi, pričom obchod s ľuďmi sa často spája s organizovaným zločinom; |
| --- | --- |

2.62

vyjadruje podporu iniciatívam na spoločný boj proti obchodu s ľuďmi, najmä so ženami a deťmi, prostredníctvom zlepšenia spolupráce a výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi, pričom obchod s ľuďmi sa často spája s organizovaným zločinom;

| 2.63 | pripomína, že množstvo miestnych samospráv už nadobudlo skúsenosti v zachytávaní prípadov domáceho násilia a boji proti nemu, keďže ženy a deti sa totiž často stávajú obeťami násilia aj priamo v rodine a podotýka, že miestny prístup v oblasti tohto typu násilia musí významne prispieť k tomu, aby si príslušné cieľové skupiny uvedomili, že voči násiliu na ženách a deťoch sa bude uplatňovať nulová tolerancia, či už v sociálnej alebo súdnej rovine; |
| --- | --- |

2.63

pripomína, že množstvo miestnych samospráv už nadobudlo skúsenosti v zachytávaní prípadov domáceho násilia a boji proti nemu, keďže ženy a deti sa totiž často stávajú obeťami násilia aj priamo v rodine a podotýka, že miestny prístup v oblasti tohto typu násilia musí významne prispieť k tomu, aby si príslušné cieľové skupiny uvedomili, že voči násiliu na ženách a deťoch sa bude uplatňovať nulová tolerancia, či už v sociálnej alebo súdnej rovine;

| 2.64 | navrhuje zhromaždiť skúsenosti miestnych a regionálnych samospráv v tejto oblasti pri realizácii akčného programu, čo by umožnilo rozvoj správnych postupov aj pri tejto problematike a podporuje zriaďovanie miestnych „pohotovostí“, kde by bolo možné oznamovať prípady násilia; |
| --- | --- |

2.64

navrhuje zhromaždiť skúsenosti miestnych a regionálnych samospráv v tejto oblasti pri realizácii akčného programu, čo by umožnilo rozvoj správnych postupov aj pri tejto problematike a podporuje zriaďovanie miestnych „pohotovostí“, kde by bolo možné oznamovať prípady násilia;

Odporúčania týkajúce sa európskej politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktoré priamo nie sú v kompetencii miestnych samospráv, no ktoré majú priamy dosah na miestnej a regionálnej úrovni

Spoločný azylový priestor

| 2.65 | upozorňuje na skutočnosť, že mestá a obce sa bezprostredne potýkajú s problémami žiadateľov o azyl a konštatuje, že žiadatelia o azyl, ktorých požiadavka bola zamietnutá a ktorí neopustia krajinu (pretože tento krok nemusia alebo nemôžu urobiť), často vyhľadávajú anonymitu miest, čo vedie k sociálnym a bezpečnostným problémom; |
| --- | --- |

2.65

upozorňuje na skutočnosť, že mestá a obce sa bezprostredne potýkajú s problémami žiadateľov o azyl a konštatuje, že žiadatelia o azyl, ktorých požiadavka bola zamietnutá a ktorí neopustia krajinu (pretože tento krok nemusia alebo nemôžu urobiť), často vyhľadávajú anonymitu miest, čo vedie k sociálnym a bezpečnostným problémom;

| 2.66 | považuje preto za nanajvýš potrebné vytvoriť spoločný azylový priestor a postup, ako aj jednotný štatút pre osoby, ktorým bol azyl udelený; |
| --- | --- |

2.66

považuje preto za nanajvýš potrebné vytvoriť spoločný azylový priestor a postup, ako aj jednotný štatút pre osoby, ktorým bol azyl udelený;

| 2.67 | odporúča, aby sa Európske inštitúcie podujali na uľahčovanie návratu žiadateľov o azyl do krajín ich pôvodu a aby sa tento dobrovoľný návrat podporoval prostredníctvom podnecovania samostatnosti utečencov, a žiada, aby sa poskytovala podpora miestnym a regionálnym projektom fungujúcim na tejto báze vo viacerých členských krajinách, rovnako ako aj výmena informácií o rozličných prístupoch a ich výsledkoch; |
| --- | --- |

2.67

odporúča, aby sa Európske inštitúcie podujali na uľahčovanie návratu žiadateľov o azyl do krajín ich pôvodu a aby sa tento dobrovoľný návrat podporoval prostredníctvom podnecovania samostatnosti utečencov, a žiada, aby sa poskytovala podpora miestnym a regionálnym projektom fungujúcim na tejto báze vo viacerých členských krajinách, rovnako ako aj výmena informácií o rozličných prístupoch a ich výsledkoch;

Riadenie migrácie

| 2.68 | dôrazne odporúča pomocou koordinácie rôznych národných politík definovať spoločnú migračnú politiku, ktorá musí ísť ruka v ruke s dôkladnou integračnou politikou a v rámci ktorej budú významnú úlohu zohrávať aj miestne orgány pri zachovávaní a rozvíjaní sociálnej súdržnosti; |
| --- | --- |

2.68

dôrazne odporúča pomocou koordinácie rôznych národných politík definovať spoločnú migračnú politiku, ktorá musí ísť ruka v ruke s dôkladnou integračnou politikou a v rámci ktorej budú významnú úlohu zohrávať aj miestne orgány pri zachovávaní a rozvíjaní sociálnej súdržnosti;

| 2.69 | žiada preto, aby sa pri jej plnení poskytovala miestnym orgánom pomoc, a to podporou miestnych novátorských iniciatív. čo prispeje aj k predchádzaniu radikalizácii a extrémizmu; |
| --- | --- |

2.69

žiada preto, aby sa pri jej plnení poskytovala miestnym orgánom pomoc, a to podporou miestnych novátorských iniciatív. čo prispeje aj k predchádzaniu radikalizácii a extrémizmu;

| 2.70 | domnieva sa, že pozornosť si zasluhujú aj práva a právne postavenie občanov nečlenských krajín, ktoré sú momentálne nejasné, pripomína, že táto otázka sa týka miestnych orgánov, najmä pokiaľ ide o oblasť integračnej politiky a konštatuje, že občania nečlenských krajín nemajú napríklad vôbec právo zapojiť sa do pracovného trhu Únie, napriek tomu, že tu ide o významnú podmienku úspechu integračnej politiky. Výbor tiež žiada, aby sa pri migračnej politike v žiadnom prípade nestrácala zo zreteľa skutočnosť, že je nanajvýš dôležité neodradiť osoby s vysokým potenciálom z nečlenských krajín od ich príchodu do Európy. |
| --- | --- |

2.70

domnieva sa, že pozornosť si zasluhujú aj práva a právne postavenie občanov nečlenských krajín, ktoré sú momentálne nejasné, pripomína, že táto otázka sa týka miestnych orgánov, najmä pokiaľ ide o oblasť integračnej politiky a konštatuje, že občania nečlenských krajín nemajú napríklad vôbec právo zapojiť sa do pracovného trhu Únie, napriek tomu, že tu ide o významnú podmienku úspechu integračnej politiky. Výbor tiež žiada, aby sa pri migračnej politike v žiadnom prípade nestrácala zo zreteľa skutočnosť, že je nanajvýš dôležité neodradiť osoby s vysokým potenciálom z nečlenských krajín od ich príchodu do Európy.

V Bruseli 16. februára 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 231, 20.9.2005, s. 83.

1

---

| 16.8.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 192/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 192/34

---

Uznesenie Výboru regiónov na tému „Politické ciele Výboru regiónov na obdobie 2006-2008“

(2006/C 192/07)

VÝBOR REGIÓNOV

SO ZRETEĽOM NA strategické ciele Komisie na obdobie rokov 2005 – 2009 (KOM(2005) 12, konečné znenie);

SO ZRETEĽOM NA viacročný strategický program šiestich predsedníctiev (2004 – 2006);

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie na tému „Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“ (KOM(2005) 494, konečné znenie);

SO ZRETEĽOM NA protokol o spolupráci medzi Európskou komisiou a Výborom regiónov (DI CdR 81/2001 rev. 2);

SO ZRETEĽOM NA uznesenie Výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie a prioritám Výboru regiónov na rok 2006 (CdR 275/2005);

SO ZRETEĽOM NA uznesenie VR ohľadom obnovenia dynamiky Lisabonskej stratégie (CdR 518/2004);

KEĎŽE politickým cieľom, ktorý spája všetky politické priority VR, je posilniť vzťahy medzi Európskou úniou (EÚ), všetkými jej regiónmi, provinciami, mestami a obcami, tým priblížiť EÚ občanom a dať zmysel pojmom „súdržnosť“ a „solidarita“;

KEĎŽE územné samosprávy sú kompetentnými orgánmi na implementáciu významnej časti politík EÚ, ich podieľanie sa na určovaní priorít EÚ ako aj na vypracúvaní a sledovaní dosahu právnych predpisov EÚ prispieva k posilneniu demokratickej legitimity EÚ;

KEĎŽE Výbor regiónov má v úmysle na prvú polovicu svojho štvrtého funkčného obdobia určiť politické priority, ktoré sa zamerajú na tri nasledujúce ciele:
  Podporiť politickú a občiansku Európu, posilniť územnú solidaritu v rámci Únie a upevniť politickú a inštitucionálnu úlohu VR
  ;

KEĎŽE aj bez vyhliadok na skoré vstúpenie do platnosti Zmluvy o Ústave pre Európu, z ktorej pre VR a územné samosprávy EÚ všeobecne vyplývajú výrazné výhody, sa VR musí zamerať v prvom rade na posilnenie funkcií, ktoré mu prislúchajú podľa platných zmlúv, a to predovšetkým na zastupovanie územných samospráv na úrovni EÚ;

prijal na svojom 63. plenárnom zasadnutí 15. a 16. februára 2006 (na schôdzi 16. februára popoludní ) nasledujúce uznesenie:

PRVÝ CIEĽ:

POSILNIŤ POLITICKÚ A OBČIANSKU EURÓPU

Výbor regiónov

| 1. | Sa domnieva, že dohoda uzavretá na úrovni Európskej rady 15. a 16. decembra 2005 o finančných výhľadoch na obdobie 2007-2013 predstavuje najnižšieho spoločného menovateľa európskych ambícií vlád jednotlivých členských štátov. Únia však potrebuje taký rozpočet a programy Spoločenstva, ktoré by skutočne umožnili tlmočiť myšlienku a potenciál Európy na úrovni našich samospráv a priblížiť tak EÚ jej občanom. |
| --- | --- |

1.

Sa domnieva, že dohoda uzavretá na úrovni Európskej rady 15. a 16. decembra 2005 o finančných výhľadoch na obdobie 2007-2013 predstavuje najnižšieho spoločného menovateľa európskych ambícií vlád jednotlivých členských štátov. Únia však potrebuje taký rozpočet a programy Spoločenstva, ktoré by skutočne umožnili tlmočiť myšlienku a potenciál Európy na úrovni našich samospráv a priblížiť tak EÚ jej občanom.

Prispievanie do pokračujúcej diskusie o budúcnosti Európskej únie

| 2. | Je toho názoru, že obdobie hodnotenia by malo umožniť vyzdvihnúť výhody vyplývajúce zo Zmluvy o Ústave pre Európu, čo sa týka európskeho riadenia, jednoduchosti a transparentnosti Európskej únie a posilnenia miestnej a regionálnej úrovne, obzvlášť v súvislosti s podporovaním princípov subsidiarity a proporcionality. Toto obdobie by nám malo taktiež umožniť zamerať sa na:






  — | otázky, ktorých riešenie občania očakávajú od Európskej únie, |
| --- | --- | --- |

2.

Je toho názoru, že obdobie hodnotenia by malo umožniť vyzdvihnúť výhody vyplývajúce zo Zmluvy o Ústave pre Európu, čo sa týka európskeho riadenia, jednoduchosti a transparentnosti Európskej únie a posilnenia miestnej a regionálnej úrovne, obzvlášť v súvislosti s podporovaním princípov subsidiarity a proporcionality. Toto obdobie by nám malo taktiež umožniť zamerať sa na:

—

otázky, ktorých riešenie občania očakávajú od Európskej únie,

| — | vysvetlenie a preukázanie skutočnej pridanej hodnoty európskeho projektu a zintenzívnenie interakcie medzi občanmi v celej Únii, vďaka možnostiam osobného a profesionálneho rozvoja, ktoré EÚ ponúka. |
| --- | --- |

—

vysvetlenie a preukázanie skutočnej pridanej hodnoty európskeho projektu a zintenzívnenie interakcie medzi občanmi v celej Únii, vďaka možnostiam osobného a profesionálneho rozvoja, ktoré EÚ ponúka.

| 3. | Je presvedčený, že všetky iniciatívy týkajúce sa zmlúv Únie musia vychádzať z postupu používaného v konvente, na ktorom by sa zúčastnil aj VR, čím by prispel k zvýšeniu demokratickej legitimity európskeho projektu. |
| --- | --- |

3.

Je presvedčený, že všetky iniciatívy týkajúce sa zmlúv Únie musia vychádzať z postupu používaného v konvente, na ktorom by sa zúčastnil aj VR, čím by prispel k zvýšeniu demokratickej legitimity európskeho projektu.

| 4. | Bude naďalej podporovať rešpektovanie kultúrnej a jazykovej rôznorodosti ako jedného z hlavných princípov predstavujúcich základ procesu európskej integrácie. |
| --- | --- |

4.

Bude naďalej podporovať rešpektovanie kultúrnej a jazykovej rôznorodosti ako jedného z hlavných princípov predstavujúcich základ procesu európskej integrácie.

| 5. | V súvislosti s obdobím úvah o budúcnosti Európskej únie iniciovaných Európskou radou v júni 2005 pripomína svoju výzvu na otvorenie decentralizovanej a štruktúrovanej diskusie, ktorá by mala predstavovať aktívnu a dynamickú fázu dialógu s občanmi Únie. |
| --- | --- |

5.

V súvislosti s obdobím úvah o budúcnosti Európskej únie iniciovaných Európskou radou v júni 2005 pripomína svoju výzvu na otvorenie decentralizovanej a štruktúrovanej diskusie, ktorá by mala predstavovať aktívnu a dynamickú fázu dialógu s občanmi Únie.

Lepšie zaangažovanie miestnych a regionálnych orgánov do procesu tvorby európskych právnych predpisov

| 6. | Prihovára sa za to, aby bol VR vo väčšej miere zaangažovaný do rozhodovacieho procesu Spoločenstva v štádiu navrhovania aj po schválení nových predpisov a tiež aj do hodnotenia územného dosahu hlavných politík Spoločenstva, hlavne prostredníctvom nasledujúcich opatrení:






  — | systematizáciou konzultácií s miestnymi a regionálnymi orgánmi v počiatočnom štádiu tvorby európskych právnych predpisov, |
| --- | --- | --- |

6.

Prihovára sa za to, aby bol VR vo väčšej miere zaangažovaný do rozhodovacieho procesu Spoločenstva v štádiu navrhovania aj po schválení nových predpisov a tiež aj do hodnotenia územného dosahu hlavných politík Spoločenstva, hlavne prostredníctvom nasledujúcich opatrení:

—

systematizáciou konzultácií s miestnymi a regionálnymi orgánmi v počiatočnom štádiu tvorby európskych právnych predpisov,

| — | pokračovaním v systematizácii novej metódy analýzy dosahu pre hlavné iniciatívy Európskej komisie a zapojením VR do tejto metódy, |
| --- | --- |

—

pokračovaním v systematizácii novej metódy analýzy dosahu pre hlavné iniciatívy Európskej komisie a zapojením VR do tejto metódy,

| — | venovaním zvláštnej pozornosti transpozícii legislatívy Spoločenstva a jej účinku na legislatívu miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

—

venovaním zvláštnej pozornosti transpozícii legislatívy Spoločenstva a jej účinku na legislatívu miestnych a regionálnych orgánov.

Lepšie vysvetľovanie procesu pristupovania do EÚ

| 7. 1 | Domnieva sa, že občianska podpora nových rozšírení Európskej únie závisí od vnútornej celistvosti projektu budúcnosti EÚ. |
| --- | --- |

7. 1

Domnieva sa, že občianska podpora nových rozšírení Európskej únie závisí od vnútornej celistvosti projektu budúcnosti EÚ.

| 7.2 | Povzbudzuje Európsku komisiu, Európsky parlament a predsedníctva Rady EÚ v ich snahách o propagovanie a podporovanie informačných kampaní týkajúcich sa procesu rozširovania Európskej únie v úzkej spolupráci s územnými samosprávami na miestnej a regionálnej úrovni členských ako aj kandidátskych štátov. |
| --- | --- |

7.2

Povzbudzuje Európsku komisiu, Európsky parlament a predsedníctva Rady EÚ v ich snahách o propagovanie a podporovanie informačných kampaní týkajúcich sa procesu rozširovania Európskej únie v úzkej spolupráci s územnými samosprávami na miestnej a regionálnej úrovni členských ako aj kandidátskych štátov.

| 7.3 | Je presvedčený, že miestne a regionálne samospráv by mali zohrávať kľúčovú úlohu v úsilí o väčšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov zastúpených vo VR do procesu integrácie nových krajín kandidujúcich na členstvo v EÚ. Táto úloha nadobúda ešte väčší význam vzhľadom na to, že vo väčšine týchto krajín práve prebiehajú rôzne formy decentralizácie. Okrem toho by mal VR naďalej podporovať územné samosprávy kandidátskych štátov pri adaptácii acquis communautaire a v pokračujúcom a otvorenom procese predvstupových rokovaní, a to hlavne prostredníctvom mechanizmu poradných zmiešaných výborov alebo inou formou spolupráce. |
| --- | --- |

7.3

Je presvedčený, že miestne a regionálne samospráv by mali zohrávať kľúčovú úlohu v úsilí o väčšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov zastúpených vo VR do procesu integrácie nových krajín kandidujúcich na členstvo v EÚ. Táto úloha nadobúda ešte väčší význam vzhľadom na to, že vo väčšine týchto krajín práve prebiehajú rôzne formy decentralizácie. Okrem toho by mal VR naďalej podporovať územné samosprávy kandidátskych štátov pri adaptácii acquis communautaire a v pokračujúcom a otvorenom procese predvstupových rokovaní, a to hlavne prostredníctvom mechanizmu poradných zmiešaných výborov alebo inou formou spolupráce.

DRUHÝ CIEĽ:

POSILNIŤ ÚZEMNÚ SOLIDARITU V RÁMCI ÚNIE

| 8. | Konštatuje, že na základe kompromisu o finančných výhľadoch na obdobie 2007-2013 dosiahnutého na úrovni Európskej rady bude na štrukturálnu a kohéznu politiku vyčlenených 0,37 % hrubých príjmov Únie. Vzhľadom na to, že táto suma zďaleka nezodpovedá sume, ktorú VR považuje za potrebnú na zabezpečenie zblíženia európskych regiónov v európskej dvadsaťsedmičke (1), VR vyzýva rozpočtový orgán, aby výšku prostriedkov vyčlenených na tento účel upravil. VR sa však domnieva, že je potrebné urýchlene uzavrieť medziinštitucionálnu dohodu o finančných výhľadoch na prvý polrok 2006, aby územné samosprávy mohli začať plánovať projekty, ktoré bude spolufinancovať Únia. |
| --- | --- |

8.

Konštatuje, že na základe kompromisu o finančných výhľadoch na obdobie 2007-2013 dosiahnutého na úrovni Európskej rady bude na štrukturálnu a kohéznu politiku vyčlenených 0,37 % hrubých príjmov Únie. Vzhľadom na to, že táto suma zďaleka nezodpovedá sume, ktorú VR považuje za potrebnú na zabezpečenie zblíženia európskych regiónov v európskej dvadsaťsedmičke (1), VR vyzýva rozpočtový orgán, aby výšku prostriedkov vyčlenených na tento účel upravil. VR sa však domnieva, že je potrebné urýchlene uzavrieť medziinštitucionálnu dohodu o finančných výhľadoch na prvý polrok 2006, aby územné samosprávy mohli začať plánovať projekty, ktoré bude spolufinancovať Únia.

Územná spolupráca

| 9. | Je toho názoru, že v kontexte rozšírenia a novej kohéznej politiky na obdobie rokov 2007-2013 vytvorenie právneho základu Spoločenstva pre posilnenie územnej spolupráce v Európskej únii je pre územené samosprávy významnou prioritou, pretože predstavuje pridanú hodnotu, ktorá spočíva v tom, že im pomáha prekonávať praktické ťažkosti, s ktorými sa v súčasnosti stretávajú pri spolupráci v rámci EÚ.

  Zdôrazňuje význam nariadenia týkajúceho sa vytvorenia európskeho zoskupenia pre územnú spoluprácu (EZÚS) a podporuje návrh Európskej komisie ako aj postoj Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o záverečnú fázu jedananí o nariadeniach o štrukturálnych fondoch.

  Vyzýva Radu ministrov, aby dosiahla dohodu o európskom zoskupení pre územnú spoluprácu (EZÚS) a ostatných nariadeniach o štrukturálnych fondoch. |
| --- | --- |

9.

Je toho názoru, že v kontexte rozšírenia a novej kohéznej politiky na obdobie rokov 2007-2013 vytvorenie právneho základu Spoločenstva pre posilnenie územnej spolupráce v Európskej únii je pre územené samosprávy významnou prioritou, pretože predstavuje pridanú hodnotu, ktorá spočíva v tom, že im pomáha prekonávať praktické ťažkosti, s ktorými sa v súčasnosti stretávajú pri spolupráci v rámci EÚ.

Zdôrazňuje význam nariadenia týkajúceho sa vytvorenia európskeho zoskupenia pre územnú spoluprácu (EZÚS) a podporuje návrh Európskej komisie ako aj postoj Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o záverečnú fázu jedananí o nariadeniach o štrukturálnych fondoch.

Vyzýva Radu ministrov, aby dosiahla dohodu o európskom zoskupení pre územnú spoluprácu (EZÚS) a ostatných nariadeniach o štrukturálnych fondoch.

Decentralizovanejšia implementácia Lisabonskej stratégie, rast a zamestnanosť

| 10. | Znovu zdôrazňuje svoju podporu Lisabonskej stratégii ako prioritnej politickej stratégii Európskej únie na obdobie do roku 2010. |
| --- | --- |

10.

Znovu zdôrazňuje svoju podporu Lisabonskej stratégii ako prioritnej politickej stratégii Európskej únie na obdobie do roku 2010.

| 11. | Poukazuje na úlohu, ktorú európske miestne a regionálne samosprávy zohrávajú v úsilí o zabezpečenie súladu medzi projektmi financovanými politikou štrukturálnych fondov a Lisabonskou stratégiou (2) a upozorňuje na potrebu decentralizovanejšej implementácie Lisabonskej stratégie v súlade so závermi zasadnutia Európskej rady v Lisabone (3). Žiada preto, aby miestne a regionálne samosprávy boli plne zapojené do procesu revízie integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť ako aj do implementácie národných reformných programov členskými štátmi a zaväzuje sa prispieť k splneniu tohto cieľa otvorením
  územného dialógu
  pred jarnými zasadnutiami Rady, ktoré sa zamerajú na hospodársku a sociálnu reformu EÚ. |
| --- | --- |

11.

Poukazuje na úlohu, ktorú európske miestne a regionálne samosprávy zohrávajú v úsilí o zabezpečenie súladu medzi projektmi financovanými politikou štrukturálnych fondov a Lisabonskou stratégiou (2) a upozorňuje na potrebu decentralizovanejšej implementácie Lisabonskej stratégie v súlade so závermi zasadnutia Európskej rady v Lisabone (3). Žiada preto, aby miestne a regionálne samosprávy boli plne zapojené do procesu revízie integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť ako aj do implementácie národných reformných programov členskými štátmi a zaväzuje sa prispieť k splneniu tohto cieľa otvorením
  územného dialógu
  pred jarnými zasadnutiami Rady, ktoré sa zamerajú na hospodársku a sociálnu reformu EÚ.

| 12. | Domnieva sa, že rovnaká pozornosť by sa mala venovať všetkým trom pilierom Lisabonskej stratégie: hospodárskemu, sociálnemu a environmentálnemu. |
| --- | --- |

12.

Domnieva sa, že rovnaká pozornosť by sa mala venovať všetkým trom pilierom Lisabonskej stratégie: hospodárskemu, sociálnemu a environmentálnemu.

| 13. | Zdôrazňuje významný prínos Lisabonskej stratégie pre rozvoj európskeho projektu v nasledujúcich oblastiach:






  — | zlepšenie situácie na trhu práce s cieľom vytvoriť viac pracovných miest vyššej kvality, |
| --- | --- | --- |

13.

Zdôrazňuje významný prínos Lisabonskej stratégie pre rozvoj európskeho projektu v nasledujúcich oblastiach:

—

zlepšenie situácie na trhu práce s cieľom vytvoriť viac pracovných miest vyššej kvality,

| — | podpora sociálnej integrácie žien, mládeže, starších osôb, dlhodobo nezamestnaných, postihnutých osôb a menšín, |
| --- | --- |

—

podpora sociálnej integrácie žien, mládeže, starších osôb, dlhodobo nezamestnaných, postihnutých osôb a menšín,

| — | boj proti chudobe, sociálnemu vylúčeniu zapríčinenému nerovnosťou, diskrimináciou a nedostatkom príležitostí, |
| --- | --- |

—

boj proti chudobe, sociálnemu vylúčeniu zapríčinenému nerovnosťou, diskrimináciou a nedostatkom príležitostí,

| — | posilnenie regionálnej súdržnosti, hlavne prostredníctvom väčšieho zohľadňovania potrieb vidieckych oblastí a zabezpečenia rovnováhy medzi mestami a vidiekom v budúcich programoch pre mestské a vidiecke oblasti, |
| --- | --- |

—

posilnenie regionálnej súdržnosti, hlavne prostredníctvom väčšieho zohľadňovania potrieb vidieckych oblastí a zabezpečenia rovnováhy medzi mestami a vidiekom v budúcich programoch pre mestské a vidiecke oblasti,

| — | podpora kvalitných verejných služieb a investovanie do kvalitnej infraštruktúry, |
| --- | --- |

—

podpora kvalitných verejných služieb a investovanie do kvalitnej infraštruktúry,

| — | podpora ekonomiky založenej na poznatkoch a inovácii prostredníctvom politík, ktoré lepšie zodpovedajú potrebám informačnej spoločnosti, výskumu a vývoja, vzdelávania a odbornej prípravy, hlavne rozšírením princípu celoživotného vzdelávania, |
| --- | --- |

—

podpora ekonomiky založenej na poznatkoch a inovácii prostredníctvom politík, ktoré lepšie zodpovedajú potrebám informačnej spoločnosti, výskumu a vývoja, vzdelávania a odbornej prípravy, hlavne rozšírením princípu celoživotného vzdelávania,

| — | predvídanie a sprevádzanie reštrukturalizácií zapríčinených globalizáciou, |
| --- | --- |

—

predvídanie a sprevádzanie reštrukturalizácií zapríčinených globalizáciou,

| — | podporovanie podnikateľskej kultúry a vytvorenie hospodárskeho prostredia priaznivého pre väčší rozvoj MSP. |
| --- | --- |

—

podporovanie podnikateľskej kultúry a vytvorenie hospodárskeho prostredia priaznivého pre väčší rozvoj MSP.

Dobudovanie vnútorného trhu

| 14. | Zastáva názor, že dobudovanie vnútorného trhu by malo byť impulzom pre rast zamestnanosti ako aj pre posilnenie konkurencieschopnosti a inovácie EÚ. |
| --- | --- |

14.

Zastáva názor, že dobudovanie vnútorného trhu by malo byť impulzom pre rast zamestnanosti ako aj pre posilnenie konkurencieschopnosti a inovácie EÚ.

| 15. | Od Európskej komisie a členských štátov požaduje, aby pokračovali v odstraňovaní prekážok brániacich mobilite občanov a v tejto súvislosti pripomína, že rok 2006 je Európskym rokom mobility pracovníkov. |
| --- | --- |

15.

Od Európskej komisie a členských štátov požaduje, aby pokračovali v odstraňovaní prekážok brániacich mobilite občanov a v tejto súvislosti pripomína, že rok 2006 je Európskym rokom mobility pracovníkov.

| 16. | Pripomína potrebu horizontálneho a multisektorového referenčného rámca, ktorý je podľa princípu subsidiarity a miestnej samosprávy potrebný na vymedzenie okruhu a podmienok pre riadenie služieb všeobecného záujmu. Územné samosprávy musia mať možnosť určiť spôsob poskytovania týchto služieb. |
| --- | --- |

16.

Pripomína potrebu horizontálneho a multisektorového referenčného rámca, ktorý je podľa princípu subsidiarity a miestnej samosprávy potrebný na vymedzenie okruhu a podmienok pre riadenie služieb všeobecného záujmu. Územné samosprávy musia mať možnosť určiť spôsob poskytovania týchto služieb.

| 17. | V súvislosti s legislatívnym postupom preskúmania návrhu smernice o službách opakuje svoju výzvu, aby všetky služby všeobecného záujmu (služby lekárskej starostlivosti, služby spojené s bojom proti vylúčeniu a za integráciu, služby sociálneho bývania), ktoré často spravujú územné samosprávy, boli vylúčené z poľa pôsobnosti návrhu smernice, pretože tieto služby nie sú komerčnej povahy a nemajú žiaden dosah na obchod Spoločenstva. |
| --- | --- |

17.

V súvislosti s legislatívnym postupom preskúmania návrhu smernice o službách opakuje svoju výzvu, aby všetky služby všeobecného záujmu (služby lekárskej starostlivosti, služby spojené s bojom proti vylúčeniu a za integráciu, služby sociálneho bývania), ktoré často spravujú územné samosprávy, boli vylúčené z poľa pôsobnosti návrhu smernice, pretože tieto služby nie sú komerčnej povahy a nemajú žiaden dosah na obchod Spoločenstva.

| 18. | Domnieva sa, že transeurópske siete v sektore dopravy, telekomunikácií a energetiky majú kľúčový význam z hľadiska bezpečnosti zásobovania ako aj z hľadiska dosiahnutia plného potenciálu európskeho hospodárstva, spájania rozšírenej Európy a zvyšovania územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

18.

Domnieva sa, že transeurópske siete v sektore dopravy, telekomunikácií a energetiky majú kľúčový význam z hľadiska bezpečnosti zásobovania ako aj z hľadiska dosiahnutia plného potenciálu európskeho hospodárstva, spájania rozšírenej Európy a zvyšovania územnej súdržnosti.

Posilňovanie bezpečnosti v Európe

| 19. | Požaduje zaručenie bezpečnosti a istoty všetkých občanov a znovu potvrdzuje, že miestne a regionálne samosprávy sú odhodlané prispieť k odstráneniu príčin neistoty a násilia vo všetkých európskych mestách a regiónoch. V tejto súvislosti výbor navrhuje:






  — | konsolidovať opatrenia týkajúce sa spolupráce, |
| --- | --- | --- |

19.

Požaduje zaručenie bezpečnosti a istoty všetkých občanov a znovu potvrdzuje, že miestne a regionálne samosprávy sú odhodlané prispieť k odstráneniu príčin neistoty a násilia vo všetkých európskych mestách a regiónoch. V tejto súvislosti výbor navrhuje:

—

konsolidovať opatrenia týkajúce sa spolupráce,

| — | posilniť inštitučný rámec a dať miestnemu a regionálnemu rozmeru konkrétnejšiu úlohu v rámci prístupu Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

posilniť inštitučný rámec a dať miestnemu a regionálnemu rozmeru konkrétnejšiu úlohu v rámci prístupu Spoločenstva,

| — | vypracovať a správne zaviesť stratégiu na propagáciu porozumenia a solidarity medzi kultúrami a náboženstvami, ktorá by dopĺňala úsilie vyvíjané v rámci boja proti sociálnemu vylúčeniu, |
| --- | --- |

—

vypracovať a správne zaviesť stratégiu na propagáciu porozumenia a solidarity medzi kultúrami a náboženstvami, ktorá by dopĺňala úsilie vyvíjané v rámci boja proti sociálnemu vylúčeniu,

| — | zlepšiť mechanizmus Spoločenstva slúžiaci na koordináciu a zásahy civilnej ochrany zriadením regionálnych stredísk civilnej ochrany v rôznych rizikových regiónoch, ktoré by okrem ďalších úloh zodpovedali za vytvorenie systému včasného varovania, ktorý by predstavoval dôležité preventívne opatrenie, |
| --- | --- |

—

zlepšiť mechanizmus Spoločenstva slúžiaci na koordináciu a zásahy civilnej ochrany zriadením regionálnych stredísk civilnej ochrany v rôznych rizikových regiónoch, ktoré by okrem ďalších úloh zodpovedali za vytvorenie systému včasného varovania, ktorý by predstavoval dôležité preventívne opatrenie,

| — | zriadiť Európske stredisko pre monitorovanie mestskej bezpečnosti, ktoré by kompetentným inštitucionálnym orgánom poskytovalo informácie o vypracúvaní politík, o podpore a koordinácii výskumu a o zbere, organizácii a spracúvaní údajov týkajúcich sa bezpečnosti, vďaka šíreniu príkladov a osvedčených postupov pochádzajúcich od miestnych a regionálnych samospráv, |
| --- | --- |

—

zriadiť Európske stredisko pre monitorovanie mestskej bezpečnosti, ktoré by kompetentným inštitucionálnym orgánom poskytovalo informácie o vypracúvaní politík, o podpore a koordinácii výskumu a o zbere, organizácii a spracúvaní údajov týkajúcich sa bezpečnosti, vďaka šíreniu príkladov a osvedčených postupov pochádzajúcich od miestnych a regionálnych samospráv,

| — | odporúča Komisii, aby zlepšila koordináciu medzi novým Fondom solidarity a štrukturálnymi fondmi. |
| --- | --- |

—

odporúča Komisii, aby zlepšila koordináciu medzi novým Fondom solidarity a štrukturálnymi fondmi.

TRETÍ CIEĽ:

UPEVNIŤ POLITICKÚ A INŠTITUCIONÁLNU ÚLOHU VR

| 20. | Zaväzuje sa pokračovať v reformách VR, využívajúc špecifické poslanie VR ako politického zhromaždenia volených miestnych a regionálnych zástupcov EÚ. |
| --- | --- |

20.

Zaväzuje sa pokračovať v reformách VR, využívajúc špecifické poslanie VR ako politického zhromaždenia volených miestnych a regionálnych zástupcov EÚ.

Záväzky VR v oblasti medziinštitucionálnej spolupráce

| 21. | V oblasti medziinštitucionálnej spolupráce sa zaväzuje: |
| --- | --- |

21.

V oblasti medziinštitucionálnej spolupráce sa zaväzuje:

| 21.1 | Vo vzťahoch s Európskym parlamentom vystupovať ako sprostredkovateľ demokratických diskusií Európskeho parlamentu, posilniť kontakty s príslušnými štruktúrami a spoluprácu v oblasti vypracúvania a sledovania dosahu stanovísk VR. |
| --- | --- |

21.1

Vo vzťahoch s Európskym parlamentom vystupovať ako sprostredkovateľ demokratických diskusií Európskeho parlamentu, posilniť kontakty s príslušnými štruktúrami a spoluprácu v oblasti vypracúvania a sledovania dosahu stanovísk VR.

| 21.2 | Vo vzťahoch s Komisiou, implementovať protokol o spolupráci, ktorý bol podpísaný v novembri 2005 (4), obzvlášť čo sa týka proaktívnejšej úlohy výboru v štádiu navrhovania predpisov Spoločenstva ako aj prehĺbenia súčinnosti v oblasti komunikácie v snahe priblížiť Európu občanom, ktorý by mal vyústiť do dodatku k protokolu o spolupráci po tom, ako Komisia prijme Bielu knihu o komunikácii. Okrem toho VR zavedie na svojich plenárnych zasadnutiach „hodinu otázok“ adresovaných Európskej komisii s cieľom viac podporiť dialóg medzi oboma inštitúciami v zásadných európskych otázkach a s cieľom zvýšiť vplyv miestnych a regionálnych samospráv na európsky rozhodovací proces. |
| --- | --- |

21.2

Vo vzťahoch s Komisiou, implementovať protokol o spolupráci, ktorý bol podpísaný v novembri 2005 (4), obzvlášť čo sa týka proaktívnejšej úlohy výboru v štádiu navrhovania predpisov Spoločenstva ako aj prehĺbenia súčinnosti v oblasti komunikácie v snahe priblížiť Európu občanom, ktorý by mal vyústiť do dodatku k protokolu o spolupráci po tom, ako Komisia prijme Bielu knihu o komunikácii. Okrem toho VR zavedie na svojich plenárnych zasadnutiach „hodinu otázok“ adresovaných Európskej komisii s cieľom viac podporiť dialóg medzi oboma inštitúciami v zásadných európskych otázkach a s cieľom zvýšiť vplyv miestnych a regionálnych samospráv na európsky rozhodovací proces.

| 21.3 | Vo vzťahoch s Radou, zabezpečiť lepšiu komunikáciu pre členov VR, ktorí boli prizvaní k spolupráci s Radou, posilniť interakciu s predsedníctvami, aby sa vytvoril základ pre systematickejšiu spoluprácu. V tejto súvislosti vyzýva predsedníctva počas rokov 2006-2008, aby do roku 2009 vypracovali strategický viacročný program podobný programu, ktoré príslušné predsedníctva predložili na roky 2004-2006. |
| --- | --- |

21.3

Vo vzťahoch s Radou, zabezpečiť lepšiu komunikáciu pre členov VR, ktorí boli prizvaní k spolupráci s Radou, posilniť interakciu s predsedníctvami, aby sa vytvoril základ pre systematickejšiu spoluprácu. V tejto súvislosti vyzýva predsedníctva počas rokov 2006-2008, aby do roku 2009 vypracovali strategický viacročný program podobný programu, ktoré príslušné predsedníctva predložili na roky 2004-2006.

| 21.4 | Vo vzťahoch s Hospodárskym a sociálnym výborom: rozvinúť politickú spoluprácu v tematických oblastiach politík EÚ, v ktorých sa aktivity sociálnych činiteľov a územných samospráv navzájom dopĺňajú, a lepšie využívať súčinnosť, ktorá vyplýva z využívania spoločných administratívnych služieb a priestorov. |
| --- | --- |

21.4

Vo vzťahoch s Hospodárskym a sociálnym výborom: rozvinúť politickú spoluprácu v tematických oblastiach politík EÚ, v ktorých sa aktivity sociálnych činiteľov a územných samospráv navzájom dopĺňajú, a lepšie využívať súčinnosť, ktorá vyplýva z využívania spoločných administratívnych služieb a priestorov.

Posilňovanie dosahu VR

| 22.1 | Vyzýva svojich volených zástupcov, aby efektívne využili možnosti vyplývajúce z vytvorenia novej rozpočtovej položky na financovanie ich politických a informačných aktivít s cieľom lepšie sa zhostiť úlohy „veľvyslanca Únie“ vo vzťahu k občanom ako aj úlohy veľvyslanca vo vzťahu k samosprávam v Únii. |
| --- | --- |

22.1

Vyzýva svojich volených zástupcov, aby efektívne využili možnosti vyplývajúce z vytvorenia novej rozpočtovej položky na financovanie ich politických a informačných aktivít s cieľom lepšie sa zhostiť úlohy „veľvyslanca Únie“ vo vzťahu k občanom ako aj úlohy veľvyslanca vo vzťahu k samosprávam v Únii.

| 22.2 | V snahe zamerať sa na oblasti, v ktorých má skúsenosti a v rámci ktorých je jeho činnosť prínosom pre rozhodovací a legislatívny proces Spoločenstva, sa zaväzuje vydávať stanoviská, ktoré budú využiteľnejšie v inštitucionálnom kontexte ale aj zrozumiteľnejšie a prístupnejšie európskym občanom, hlavne prostredníctvom stručnejšej prezentácie hlavných politických posolstiev v stanoviskách a konkrétnych pozmeňujúcich návrhoch VR k legislatívnym návrhom Komisie. |
| --- | --- |

22.2

V snahe zamerať sa na oblasti, v ktorých má skúsenosti a v rámci ktorých je jeho činnosť prínosom pre rozhodovací a legislatívny proces Spoločenstva, sa zaväzuje vydávať stanoviská, ktoré budú využiteľnejšie v inštitucionálnom kontexte ale aj zrozumiteľnejšie a prístupnejšie európskym občanom, hlavne prostredníctvom stručnejšej prezentácie hlavných politických posolstiev v stanoviskách a konkrétnych pozmeňujúcich návrhoch VR k legislatívnym návrhom Komisie.

| 22.3 | Zaväzuje sa zlepšiť sledovanie dosahu stanovísk, čo VR umožní výraznejšie zasahovať do rozhodovacieho procesu Spoločenstva vo všetkých jeho fázach, hlavne využitím konkrétnejších bodov v rámci návrhov vyžadujúcich si postup spoločného rozhodovania. |
| --- | --- |

22.3

Zaväzuje sa zlepšiť sledovanie dosahu stanovísk, čo VR umožní výraznejšie zasahovať do rozhodovacieho procesu Spoločenstva vo všetkých jeho fázach, hlavne využitím konkrétnejších bodov v rámci návrhov vyžadujúcich si postup spoločného rozhodovania.

| 23. | Poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Rade a predsedníctvám Rady Európskej únie v rokoch 2006-2008, t. j. rakúskemu, fínskemu, nemeckému, portugalskému, slovinskému a francúzskemu predsedníctvu. |
| --- | --- |

23.

Poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Rade a predsedníctvám Rady Európskej únie v rokoch 2006-2008, t. j. rakúskemu, fínskemu, nemeckému, portugalskému, slovinskému a francúzskemu predsedníctvu.

V Bruseli 16. februára 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 162/2004 fin.

1

(2)  Strana 11 (EN), KOM 2005 (24)

2

(3)  Bod 38 záverov.

3

(4)  R/CdR 197/2005 bod 11.

4

---

| 16.8.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 192/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 192/38

---

Uznesenie Výboru regiónov na tému „Spoločná Európa sa stáva skutočnosťou vďaka spolupráci bez ohľadu na hranice jednotlivých členských štátov: výzva na prijatie nariadenia o európskom zoskupení pre územnú spoluprácu“

(2006/C 192/08)

Výbor regiónov,

so zreteľom na článok 159 ods. 3 Zmluvy o ES, ktorý stanovuje postup schvaľovania osobitných opatrení Európskeho spoločenstva na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti,

so zreteľom na prvý odsek článku 265 Zmluvy o ES, ktorý stanovuje: „Rada alebo Komisia sa poradí s Výborom regiónov v prípadoch, keď to stanovuje táto zmluva, a vo všetkých ostatných prípadoch, ak to uzná za vhodné jeden z týchto orgánov, najmä v otázkach cezhraničnej spolupráce“,

so zreteľom na madridský rámcový dohovor Rady Európy z roku 1980 a nadväzujúce dodatkové protokoly (1995, 1998),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Stratégie na podporu cezhraničnej a medziregionálnej spolupráce v rozšírenej Európskej únii – základný dokument, ktorým sa stanovujú usmernenia do budúcnosti“ (CdR 181/2000 fin) prijaté v marci 2002,

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ustanovení Európskeho zoskupenia cezhraničnej spolupráce (EZCS), prijatý Európskou komisiou 14. júla 2004, KOM(2004) 496, konečné znenie – 2004/0168 (COD),

so zreteľom na svoje stanovisko k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady zriaďujúceho Európske zoskupenie pre cezhraničnú spoluprácu (EZCS) (CdR 62/2004) zo 17. novembra 2004 (spravodajca: pán Niessl, krajinský hajtman Burgenlandu, (AT/SES),

so zreteľom na správu Európskeho parlamentu (A6-0206/2005) k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady zriaďujúceho Európske zoskupenie pre cezhraničnú spoluprácu (EZCS) z 21. júna 2005,

so zreteľom na list predsedu, pána Di Stasi, predsedovi Straubovi z 1. decembra 2005, v ktorom vyjadruje plnú podporu Kongresu miestnych a regionálnych orgánov Rady Európy návrhu nariadenia Európskej komisie o Európskom zoskupení pre územnú spoluprácu (EZÚS),

so zreteľom na nedávne rokovania príslušnej pracovnej skupiny Rady a cieľ terajšieho predsedníctva Rady Európskej únie, ktorým je doviesť rokovania o návrhu nariadenia k záveru na jar 2006,

považuje európske zoskupenie pre územnú spoluprácu (EZÚS) za pozitívny a potrebný právny nástroj pre regióny a obce, ktorý by zásadne uľahčil a zlepšil cezhraničnú a medziregionálnu a nadnárodnú spoluprácu v Európe;

zdôrazňuje, že v súčasnosti sa pri cezhraničnom, medziregionálnom a nadnárodnom uskutočňovaní štrukturálnych programov EÚ v dôsledku nedostatočných kompetencií mnohých miestnych a regionálnych samospráv spolupracuje s príslušnými partnermi len na základe džentlmenských dohôd, teda bez jasnej právnej záväznosti, čo často vedie k právnej neistote;

poukazuje na to, že po rozšírení EÚ v roku 2004 sa výrazne zvýšila požiadavka na spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami starých a nových členských štátov a nových členských štátov navzájom, a že EÚ musí brať tento vývoj do úvahy viac než doteraz;

ďakuje Komisii za návrh nariadenia o európskom zoskupení pre územnú spoluprácu, ktorý podporuje v celom rozsahu;

vyzýva členské štáty, aby v Rade EÚ nespochybňovali nevyhnutnosť právneho nástroja v otázke EZÚS a preukázali politickú vôľu zásadne zlepšiť právny rámec na posilnenie cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce;

vyzýva rakúske predsedníctvo Rady EÚ, aby urobilo všetko pre to, aby sa rokovania v rámci balíčka štrukturálnych fondov zintenzívnili a doviedli do úspešného konca ešte počas trvania rakúskeho predsedníctva Rady EÚ, pritom však musí zostať zachovaný základný charakter návrhu nariadenia;

utvrdzuje Európsky parlament v jeho rozhodnutí vytvoriť základy cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce podľa práva Európskeho spoločenstva, lebo tým sa občanov ukáže ozajstná pridaná hodnota Európy;

žiada svojich členov, aby presviedčali ako príslušné orgány na národnej úrovni, tak aj poslancov Európskeho parlamentu, aby sa aj naďalej pozitívne zasadzovali za vytvorenie EZÚS;

navrhuje, aby sa s ohľadom na doterajšie výsledky rokovaní v pracovnej skupine Rady (stav v januári 2006), v záujme čo najväčšieho úžitku a širokého uplatnenia nariadenia, uviedli v texte nariadenia nasledujúce upresnenia:

| — | jednoznačne stanoviť vo formálnom vyhlásení Komisie, že podľa nariadenia sa môžu po zriadení EZÚS samosprávy z tretích krajín, ktoré začlenili toto nariadenie do svojej legislatívy, podieľať na EZÚS, |
| --- | --- |

—

jednoznačne stanoviť vo formálnom vyhlásení Komisie, že podľa nariadenia sa môžu po zriadení EZÚS samosprávy z tretích krajín, ktoré začlenili toto nariadenie do svojej legislatívy, podieľať na EZÚS,

| — | jednoznačne stanoviť, že v rámci EZÚS môžu partneri spolupracovať mimo územia svojho štátu vo všetkých oblastiach, v ktorých by mohli spolupracovať aj vo vnútri príslušného členského štátu, takže tento nástroj podporuje zásadu nediskriminácie, |
| --- | --- |

—

jednoznačne stanoviť, že v rámci EZÚS môžu partneri spolupracovať mimo územia svojho štátu vo všetkých oblastiach, v ktorých by mohli spolupracovať aj vo vnútri príslušného členského štátu, takže tento nástroj podporuje zásadu nediskriminácie,

| — | jednoznačne stanoviť, že členské štáty nesmú pri uplatňovaní nariadenia o EZÚS obmedzovať existujúce materiálne kompetencie EZÚS, |
| --- | --- |

—

jednoznačne stanoviť, že členské štáty nesmú pri uplatňovaní nariadenia o EZÚS obmedzovať existujúce materiálne kompetencie EZÚS,

| — | jednoznačne stanoviť, že partneri môžu zriadiť EZÚS bez predchádzajúceho povolenia nadriadených miest a že členské štáty, resp. príslušné vnútroštátne orgány vykonávajú nad existujúcim EZÚS právny dohľad; |
| --- | --- |

—

jednoznačne stanoviť, že partneri môžu zriadiť EZÚS bez predchádzajúceho povolenia nadriadených miest a že členské štáty, resp. príslušné vnútroštátne orgány vykonávajú nad existujúcim EZÚS právny dohľad;

poveruje svojho predsedu, aby predložil toto uznesenie Európskej komisii, Európskemu parlamentu, súčasnému predsedníctvu Rady, ako aj vládam členských štátov ešte pred ukončením prác príslušnej pracovnej skupiny Rady.

V Bruseli 16. februára 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---