# Euroopan unionin C 174/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 174 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta26. heinäkuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 174

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta26. heinäkuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2006/C 174/1 | Erityiskertomus nro 4/2006 Phare-investointihankkeista Bulgariassa ja Romaniassa sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

2006/C 174/1

Erityiskertomus nro 4/2006 Phare-investointihankkeista Bulgariassa ja Romaniassa sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

| 26.7.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 174/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 4/2006

Phare-investointihankkeista Bulgariassa ja Romaniassa sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2006/C 174/01)

SISÄLLYS

LYHENTEET

| I—VII | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—VII

| 1—11 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—11

| 1—4 | Phare-ohjelman yleinen tavoite |
| --- | --- |

1—4

| 5—10 | Phare-ohjelmasuunnittelu ja ohjelman täytäntöönpano |
| --- | --- |

5—10

| 11 | Kansallisiin ohjelmiin liittyvän investointituen määrä |
| --- | --- |

11

| 12—14 | TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA |
| --- | --- |

12—14

| 15—56 | HUOMAUTUKSET |
| --- | --- |

15—56

| 15—16 | Hankkeet noudattivat Phare-ohjelman yleisiä tavoitteita |
| --- | --- |

15—16

| 17—18 | Investoinnit on toteutettu |
| --- | --- |

17—18

| 19—42 | Yli puolta hankkeista ei tarkastusajankohtana hyödynnetty aiotulla tavalla |
| --- | --- |

19—42

| 20—23 | Bulgarian yleisen syyttäjän viraston lujittaminen |
| --- | --- |

20—23

| 24—25 | Romanian oikeus- ja rangaistuslaitoksen lujittaminen |
| --- | --- |

24—25

| 26—28 | Investoinnit pk-yrityksiä varten perustettuihin yrityshautomoihin teollisuuden taantumisesta kärsivillä alueilla Bulgariassa |
| --- | --- |

26—28

| 29—31 | Paikalliset ja alueelliset infrastruktuurihankkeet Romaniassa |
| --- | --- |

29—31

| 32—36 | Bulgarian yksityistämisen seurantarahasto |
| --- | --- |

32—36

| 37—38 | Energia-alan vapauttaminen Romaniassa |
| --- | --- |

37—38

| 39 | Bulgarian maataloustilastot |
| --- | --- |

39

| 40—42 | Turvapaikkatilanne Romaniassa |
| --- | --- |

40—42

| 43—56 | Useimpien tarkastettujen hankkeiden kestävyyttä ei ollut varmistettu |
| --- | --- |

43—56

| 44—50 | Tekniseen elinkelpoisuuteen liittyvät riskit |
| --- | --- |

44—50

| 51—56 | Taloudelliseen elinkelpoisuuteen liittyvät riskit |
| --- | --- |

51—56

| 57—61 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

57—61

Komission vastaukset

LYHENTEETASNS Agricultural Statistical Network System (maataloustilastojen tietojärjestelmä)CDMS Case and Document Management System (oikeustapausten ja oikeudellisten asiakirjojen sähköinen hallinnointijärjestelmä)EBRD Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (European Bank for Reconstruction and Development)Phare Phare-ohjelma on tällä hetkellä EU:n tärkein Keski- ja Itä-Euroopan maiden ehdokasvaltioiden kanssa tehtävän taloudellisen ja teknisen yhteistyön väline. Se perustettiin vuonna 1989 ja koski alun perin vain kahta maata, Puolaa ja UnkariaPk-yritykset Pienet ja keskisuuret yrityksetUIS Unified Information Filing System (yhdennetty arkistointijärjestelmä)Yhteisön säännöstö EU:n lainsäädäntö kokonaisuudessaan eli Euroopan unionin perussopimukset, johdettu oikeus ja toimintaperiaatteet, sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö

TIIVISTELMÄ

| I. | Phare-ohjelmasta myönnetään rahoitusta Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille Keski- ja Itä-Euroopan maille. Komissio ja kansalliset viranomaiset hallinnoivat Phare-ohjelmaa yhdessä: komissio vastaa sen yleisestä hallinnoinnista ja tukea saavilla mailla on päävastuu hankkeiden toteuttamisesta ja toiminnasta (ks. kohdat 8–10). |
| --- | --- |

I.

Phare-ohjelmasta myönnetään rahoitusta Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille Keski- ja Itä-Euroopan maille. Komissio ja kansalliset viranomaiset hallinnoivat Phare-ohjelmaa yhdessä: komissio vastaa sen yleisestä hallinnoinnista ja tukea saavilla mailla on päävastuu hankkeiden toteuttamisesta ja toiminnasta (ks. kohdat 8–10).

| II. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa pyrittiin arvioimaan Phare-ohjelmasta tukea saavien investointihankkeiden tuloksia Bulgariassa ja Romaniassa. Päätelmät perustuvat otokseen, joka poimittiin Pharen vuoden 2000 kansallisista ohjelmista rahoitettujen hankkeiden joukosta. Näiden ohjelmien loppumaksut suoritettiin vuonna 2005 (ks. kohdat 12–14). |
| --- | --- |

II.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa pyrittiin arvioimaan Phare-ohjelmasta tukea saavien investointihankkeiden tuloksia Bulgariassa ja Romaniassa. Päätelmät perustuvat otokseen, joka poimittiin Pharen vuoden 2000 kansallisista ohjelmista rahoitettujen hankkeiden joukosta. Näiden ohjelmien loppumaksut suoritettiin vuonna 2005 (ks. kohdat 12–14).

| III. | Tarkastetut hankkeet noudattelivat useimmiten Phare-ohjelman yleisiä investointitavoitteita, joita ovat EU:n normien ja vaatimustason saavuttamisen edistäminen sekä avunanto taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien ohjelmien yhteydessä (ks. kohdat 15–16). Tilintarkastustuomioistuin sai lisäksi varmuuden siitä, että hankkeet yleensä toteutettiin tavarahankintoja ja rakennusurakoita koskevien sopimusten mukaisesti (ks. kohdat 17–18). |
| --- | --- |

III.

Tarkastetut hankkeet noudattelivat useimmiten Phare-ohjelman yleisiä investointitavoitteita, joita ovat EU:n normien ja vaatimustason saavuttamisen edistäminen sekä avunanto taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien ohjelmien yhteydessä (ks. kohdat 15–16). Tilintarkastustuomioistuin sai lisäksi varmuuden siitä, että hankkeet yleensä toteutettiin tavarahankintoja ja rakennusurakoita koskevien sopimusten mukaisesti (ks. kohdat 17–18).

| IV. | Yli puolessa tarkastetuista investointihankkeista hyödykkeitä ei käytetty aiottuun tarkoitukseen tai käytettiin siihen vain osittain. Tuotokset ja tulokset olivat huomattavasti, toisinaan jopa kahden vuoden verran, jäljessä aikataulusta. Ongelmat johtuivat hallinnointivalmiuksien ja kansallisten resurssien jatkuvasta puutteesta. Kansallisten viranomaisten on siis vielä ponnisteltava merkittävästi viedäkseen hankkeet päätökseen ja saavuttaakseen hankkeiden taustalla olevat tavoitteet (ks. kohdat 19–42). |
| --- | --- |

IV.

Yli puolessa tarkastetuista investointihankkeista hyödykkeitä ei käytetty aiottuun tarkoitukseen tai käytettiin siihen vain osittain. Tuotokset ja tulokset olivat huomattavasti, toisinaan jopa kahden vuoden verran, jäljessä aikataulusta. Ongelmat johtuivat hallinnointivalmiuksien ja kansallisten resurssien jatkuvasta puutteesta. Kansallisten viranomaisten on siis vielä ponnisteltava merkittävästi viedäkseen hankkeet päätökseen ja saavuttaakseen hankkeiden taustalla olevat tavoitteet (ks. kohdat 19–42).

| V. | Phare-tuki kahdelle kansainvälisten rahoituslaitosten johtamalle hankkeelle oli ongelmallista. Bulgariassa yksityistämisen seurantarahasto ei ollut riittävän tehokas eikä vaikuttava (vähän pääomainvestointeja mutta suuret hallinnointikustannukset), kun taas Romaniassa Phare-rahoituksesta ei saatu selkeää lisäarvoa sähkömarkkinoiden parempien sääntelyinfrastruktuurien muodossa (ks. kohdat 32–36 ja 37 ja 38). |
| --- | --- |

V.

Phare-tuki kahdelle kansainvälisten rahoituslaitosten johtamalle hankkeelle oli ongelmallista. Bulgariassa yksityistämisen seurantarahasto ei ollut riittävän tehokas eikä vaikuttava (vähän pääomainvestointeja mutta suuret hallinnointikustannukset), kun taas Romaniassa Phare-rahoituksesta ei saatu selkeää lisäarvoa sähkömarkkinoiden parempien sääntelyinfrastruktuurien muodossa (ks. kohdat 32–36 ja 37 ja 38).

| VI. | Investointihyödykkeiden teknistä elinkelpoisuutta ei ole varmistettu, ja niiden kestävyys on vaarassa. Tukea saaneiden yrityspuistojen ja -hautomoiden osalta on vielä ratkaistava lukuisia hallinnointiongelmia ennen kuin haluttu taloudellinen elinkelpoisuus on mahdollista saavuttaa (ks. kohdat 43–56). |
| --- | --- |

VI.

Investointihyödykkeiden teknistä elinkelpoisuutta ei ole varmistettu, ja niiden kestävyys on vaarassa. Tukea saaneiden yrityspuistojen ja -hautomoiden osalta on vielä ratkaistava lukuisia hallinnointiongelmia ennen kuin haluttu taloudellinen elinkelpoisuus on mahdollista saavuttaa (ks. kohdat 43–56).

| VII. | Komissio vastaa etenkin Phare-toimintalinjojen kehittämisestä sekä Phare-tuen ohjelmoinnista ja valvonnasta. Komission ennen hankkeiden rahoittamista tekemät tarkastukset (ennakkovalvonta) osoittautuivat tehokkaiksi, mutta siitä huolimatta tilintarkastustuomioistuin kritisoi kolmea komission toteuttaman yleisen hallinnoinnin osa-aluetta:






  — | Komissio yliarvioi Bulgarian ja Romanian viranomaisten hallinnointivalmiudet ja sopi monesti niiden kanssa liian tiukoista tavoitteista ja aikatauluista. |
| --- | --- | --- |

VII.

Komissio vastaa etenkin Phare-toimintalinjojen kehittämisestä sekä Phare-tuen ohjelmoinnista ja valvonnasta. Komission ennen hankkeiden rahoittamista tekemät tarkastukset (ennakkovalvonta) osoittautuivat tehokkaiksi, mutta siitä huolimatta tilintarkastustuomioistuin kritisoi kolmea komission toteuttaman yleisen hallinnoinnin osa-aluetta:

—

Komissio yliarvioi Bulgarian ja Romanian viranomaisten hallinnointivalmiudet ja sopi monesti niiden kanssa liian tiukoista tavoitteista ja aikatauluista.

| — | Komissio ei kiinnittänyt riittävästi huomiota kestävyyden ja yhteisrahoituksen periaatteisiin. |
| --- | --- |

—

Komissio ei kiinnittänyt riittävästi huomiota kestävyyden ja yhteisrahoituksen periaatteisiin.

| — | Komissio ei ottanut riittävällä tavalla huomioon Phare-rahoitukselta odotettua lisäarvoa ja katalyyttistä vaikutusta kansainvälisten rahoituslaitosten johtamien toimien yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Komissio ei ottanut riittävällä tavalla huomioon Phare-rahoitukselta odotettua lisäarvoa ja katalyyttistä vaikutusta kansainvälisten rahoituslaitosten johtamien toimien yhteydessä.

Komission toteuttamaa hallinnointia olisi näin ollen parannettava mainituilla kolmella osa-alueella (ks. kohdat 57–61).

JOHDANTO

Phare-ohjelman yleinen tavoite

| 1. | Vuodesta 1997 lähtien Phare-ohjelman yleisenä tavoitteena on ollut Keski- ja Itä-Euroopan maiden avustaminen niiden valmistautuessa liittymään Euroopan unioniin. EU-jäsenyyden edellyttämien uudistusten tukemiseksi Phare-ohjelmasta myönnetään rahoitusta osana EU:n liittymistä valmistelevaa strategiaa. |
| --- | --- |

1.

Vuodesta 1997 lähtien Phare-ohjelman yleisenä tavoitteena on ollut Keski- ja Itä-Euroopan maiden avustaminen niiden valmistautuessa liittymään Euroopan unioniin. EU-jäsenyyden edellyttämien uudistusten tukemiseksi Phare-ohjelmasta myönnetään rahoitusta osana EU:n liittymistä valmistelevaa strategiaa.

| 2. | Komissio hyväksyi lokakuussa 1999 erityiset suuntaviivat Phare-ohjelman täytäntöönpanemiseksi vuosina 2000–2006 (1). Suuntaviivojen mukaan Phare-tuki on keskitettävä kahdelle tärkeimmälle painopistealueelle, investointeihin ja instituutioiden kehittämiseen (2). |
| --- | --- |

2.

Komissio hyväksyi lokakuussa 1999 erityiset suuntaviivat Phare-ohjelman täytäntöönpanemiseksi vuosina 2000–2006 (1). Suuntaviivojen mukaan Phare-tuki on keskitettävä kahdelle tärkeimmälle painopistealueelle, investointeihin ja instituutioiden kehittämiseen (2).

| 3. | Kymmenen uuden jäsenvaltion liityttyä Euroopan unioniin toukokuussa 2004 laajentumispolitiikassa keskityttiin Bulgarian ja Romanian jäsenyyttä koskevien etenemissuunnitelmien täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

3.

Kymmenen uuden jäsenvaltion liityttyä Euroopan unioniin toukokuussa 2004 laajentumispolitiikassa keskityttiin Bulgarian ja Romanian jäsenyyttä koskevien etenemissuunnitelmien täytäntöönpanoon.

| 4. | Liittymisneuvottelut saatiin päätökseen joulukuussa 2004, ja komissio otti helmikuussa 2005 myönteisen kannan kyseisten kahden maan liittymiseen Euroopan unioniin. Bulgarian ja Romanian liittymissopimus allekirjoitettiin huhtikuussa 2005 Luxemburgissa sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti oli ilmaissut hyväksyntänsä. Allekirjoittaminen oli edellytys ratifiointimenettelyille, joiden ansiosta Bulgariasta ja Romaniasta tulee virallisesti EU:n jäsenvaltioita 1. tammikuuta 2007. Neuvosto saattaa kuitenkin lykätä jäsenyyttä vuodella ensimmäiseen päivään tammikuuta 2008, jos jompikumpi maista ei täytä neuvottelujen aikana tekemiään sitoumuksia. |
| --- | --- |

4.

Liittymisneuvottelut saatiin päätökseen joulukuussa 2004, ja komissio otti helmikuussa 2005 myönteisen kannan kyseisten kahden maan liittymiseen Euroopan unioniin. Bulgarian ja Romanian liittymissopimus allekirjoitettiin huhtikuussa 2005 Luxemburgissa sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti oli ilmaissut hyväksyntänsä. Allekirjoittaminen oli edellytys ratifiointimenettelyille, joiden ansiosta Bulgariasta ja Romaniasta tulee virallisesti EU:n jäsenvaltioita 1. tammikuuta 2007. Neuvosto saattaa kuitenkin lykätä jäsenyyttä vuodella ensimmäiseen päivään tammikuuta 2008, jos jompikumpi maista ei täytä neuvottelujen aikana tekemiään sitoumuksia.

Phare-ohjelmasuunnittelu ja ohjelman täytäntöönpano

| 5. | Parhaillaan toteutettava Bulgarian ja Romanian liittymistä valmisteleva EU:n strategia perustuu liittymiskumppanuuteen, jonka kautta painopistealueet ja rahoitus ohjelmoidaan. Rahoitus annetaan käyttöön komission tekemien vuosittaisten rahoituspäätösten mukaisesti kumppanuuden yhteydessä yksilöityjen painopistealueiden perusteella. |
| --- | --- |

5.

Parhaillaan toteutettava Bulgarian ja Romanian liittymistä valmisteleva EU:n strategia perustuu liittymiskumppanuuteen, jonka kautta painopistealueet ja rahoitus ohjelmoidaan. Rahoitus annetaan käyttöön komission tekemien vuosittaisten rahoituspäätösten mukaisesti kumppanuuden yhteydessä yksilöityjen painopistealueiden perusteella.

| 6. | Kun rahoituspäätös on tehty, komissio laatii Bulgarian ja Romanian viranomaisten kanssa rahoituspöytäkirjan. Rahoituspöytäkirjat tehdään kansallisten ohjelmien sekä tiettyjen aihealueiden, kuten raja-alueyhteistyötä koskevien ohjelmien, monikansallisten ohjelmien tai ydinturvallisuusohjelmien, osalta. Vuosittaisista kansallisista ohjelmista rahoitetaan liittymisestä johtuvia ensisijaisia tarpeita. |
| --- | --- |

6.

Kun rahoituspäätös on tehty, komissio laatii Bulgarian ja Romanian viranomaisten kanssa rahoituspöytäkirjan. Rahoituspöytäkirjat tehdään kansallisten ohjelmien sekä tiettyjen aihealueiden, kuten raja-alueyhteistyötä koskevien ohjelmien, monikansallisten ohjelmien tai ydinturvallisuusohjelmien, osalta. Vuosittaisista kansallisista ohjelmista rahoitetaan liittymisestä johtuvia ensisijaisia tarpeita.

| 7. | Rahoituspöytäkirjojen yhteyteen laaditaan niin kutsutut hankeselvitykset (”project fiche”), joissa eritellään kaikkien toteutettavien hankkeiden yksityiskohdat. Hankeselvitykset ovat keskeisiä suunnitteluasiakirjoja, joissa esitetään kunkin hankkeen tavoitteet ja niiden saavuttamista mittaavat indikaattorit sekä toteutusaikataulu. Tavallisesti hankkeet on toteutettava kolmen vuoden kuluessa rahoituspöytäkirjan allekirjoittamisesta. |
| --- | --- |

7.

Rahoituspöytäkirjojen yhteyteen laaditaan niin kutsutut hankeselvitykset (”project fiche”), joissa eritellään kaikkien toteutettavien hankkeiden yksityiskohdat. Hankeselvitykset ovat keskeisiä suunnitteluasiakirjoja, joissa esitetään kunkin hankkeen tavoitteet ja niiden saavuttamista mittaavat indikaattorit sekä toteutusaikataulu. Tavallisesti hankkeet on toteutettava kolmen vuoden kuluessa rahoituspöytäkirjan allekirjoittamisesta.

| 8. | Phare-ohjelmaa hallinnoivat komissio ja kansalliset viranomaiset yhdessä. Komissio (keskusyksiköt sekä lähetystöt Sofiassa ja Bukarestissa) vastaa Phare-ohjelman yleisestä hallinnoinnista ja etenkin Phare-toimintalinjojen kehittämisestä sekä Phare-tuen ohjelmoinnista ja valvonnasta. Päävastuu hankkeiden toteuttamisesta ja toiminnasta on Bulgarialla ja Romanialla. |
| --- | --- |

8.

Phare-ohjelmaa hallinnoivat komissio ja kansalliset viranomaiset yhdessä. Komissio (keskusyksiköt sekä lähetystöt Sofiassa ja Bukarestissa) vastaa Phare-ohjelman yleisestä hallinnoinnista ja etenkin Phare-toimintalinjojen kehittämisestä sekä Phare-tuen ohjelmoinnista ja valvonnasta. Päävastuu hankkeiden toteuttamisesta ja toiminnasta on Bulgarialla ja Romanialla.

| 9. | Phare-ohjelmaa toteutetaan Bulgariassa ja Romaniassa tällä hetkellä niin kutsutun hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän (Decentralised Implementation System, DIS) mukaisesti. Tämä merkitsee sitä, että Bulgarian ja Romanian viranomaiset toteuttavat investointeihin liittyvät hankintamenettelyt. Komission lähetystö kyseisessä maassa kuitenkin tarkastaa menettelyjen sääntöjenmukaisuuden ennen kuin sopimukset tehdään (ennakkovalvonta). |
| --- | --- |

9.

Phare-ohjelmaa toteutetaan Bulgariassa ja Romaniassa tällä hetkellä niin kutsutun hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän (Decentralised Implementation System, DIS) mukaisesti. Tämä merkitsee sitä, että Bulgarian ja Romanian viranomaiset toteuttavat investointeihin liittyvät hankintamenettelyt. Komission lähetystö kyseisessä maassa kuitenkin tarkastaa menettelyjen sääntöjenmukaisuuden ennen kuin sopimukset tehdään (ennakkovalvonta).

| 10. | Ohjelman täytäntöönpanon seurannasta vastaavat tulevat jäsenvaltiot ja komissio yhteisen seurantakomitean avulla. Seurannalla ohjelmaa ja siihen liittyviä hankkeita pyritään ohjaamaan kohti niille asetettuja tavoitteita. |
| --- | --- |

10.

Ohjelman täytäntöönpanon seurannasta vastaavat tulevat jäsenvaltiot ja komissio yhteisen seurantakomitean avulla. Seurannalla ohjelmaa ja siihen liittyviä hankkeita pyritään ohjaamaan kohti niille asetettuja tavoitteita.

Kansallisiin ohjelmiin liittyvän investointituen määrä

| 11. | Pharen kansallisissa ohjelmissa vuosiksi 2000–2004 Bulgarialle osoitettiin kaikkiaan 511 miljoonaa euroa ja Romanialle 1 400 miljoonaa euroa. Näistä määristä investointitukeen kohdennettiin Bulgariassa 262 miljoonaa euroa (51,3 prosenttia) ja Romaniassa 806 miljoonaa euroa (57,6 prosenttia) (ks. liite I). |
| --- | --- |

11.

Pharen kansallisissa ohjelmissa vuosiksi 2000–2004 Bulgarialle osoitettiin kaikkiaan 511 miljoonaa euroa ja Romanialle 1 400 miljoonaa euroa. Näistä määristä investointitukeen kohdennettiin Bulgariassa 262 miljoonaa euroa (51,3 prosenttia) ja Romaniassa 806 miljoonaa euroa (57,6 prosenttia) (ks. liite I).

TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA

| 12. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päätavoitteena oli tutkia Phare-ohjelmasta tuettujen hankkeiden investointiosioiden tuotoksia ja tuloksia Bulgariassa ja Romaniassa. Tarkastuksessa esitettiin neljä kysymystä:






  — | Noudattivatko hankkeet Phare-ohjelman yleisiä tavoitteita? |
| --- | --- | --- |

12.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päätavoitteena oli tutkia Phare-ohjelmasta tuettujen hankkeiden investointiosioiden tuotoksia ja tuloksia Bulgariassa ja Romaniassa. Tarkastuksessa esitettiin neljä kysymystä:

—

Noudattivatko hankkeet Phare-ohjelman yleisiä tavoitteita?

| — | Toteutuivatko hankkeet? |
| --- | --- |

—

Toteutuivatko hankkeet?

| — | Hyödynnettiinkö hankkeita aiotulla tavalla? |
| --- | --- |

—

Hyödynnettiinkö hankkeita aiotulla tavalla?

| — | Olivatko hankkeet kestäviä? |
| --- | --- |

—

Olivatko hankkeet kestäviä?

Kaaviosta ilmenee tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen painopistealue.

Image

| 13. | Tarkastuksessa tutkittiin hankkeita, jotka oli jo toteutettu kokonaisuudessaan tai saatu lähes päätökseen. Hankkeet poimittiin Pharen vuoden 2000 kansallisista ohjelmista, jotka oli tarkoitus saada päätökseen vuoden 2003 loppuun mennessä; osa hankkeista kuitenkin jatkui vuoden 2005 loppuun asti. |
| --- | --- |

13.

Tarkastuksessa tutkittiin hankkeita, jotka oli jo toteutettu kokonaisuudessaan tai saatu lähes päätökseen. Hankkeet poimittiin Pharen vuoden 2000 kansallisista ohjelmista, jotka oli tarkoitus saada päätökseen vuoden 2003 loppuun mennessä; osa hankkeista kuitenkin jatkui vuoden 2005 loppuun asti.

| 14. | Pharen vuoden 2000 kansallisissa ohjelmissa myönnettiin investointiosioihin Bulgariassa 34,6 miljoonaa euroa ja Romaniassa 146,6 miljoonaa euroa (ks. liite II ja liite III). Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 11 hanketta (3). Hankkeisiin liittyi 48 tavarahankintoja ja rakennusurakoita koskevaa sopimusta, joihin oli myönnetty Bulgariassa 14 miljoonaa euroa ja Romaniassa 51 miljoonaa euroa Phare-tukea. Tarkastustiimi tarkasti hankkeet paikalla vuoden 2005 alkupuoliskolla tehden tarkastuskäynnit kansallisiin täytäntöönpanoelimiin ja väliarvioinnista vastaaviin yksiköihin (4). |
| --- | --- |

14.

Pharen vuoden 2000 kansallisissa ohjelmissa myönnettiin investointiosioihin Bulgariassa 34,6 miljoonaa euroa ja Romaniassa 146,6 miljoonaa euroa (ks. liite II ja liite III). Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 11 hanketta (3). Hankkeisiin liittyi 48 tavarahankintoja ja rakennusurakoita koskevaa sopimusta, joihin oli myönnetty Bulgariassa 14 miljoonaa euroa ja Romaniassa 51 miljoonaa euroa Phare-tukea. Tarkastustiimi tarkasti hankkeet paikalla vuoden 2005 alkupuoliskolla tehden tarkastuskäynnit kansallisiin täytäntöönpanoelimiin ja väliarvioinnista vastaaviin yksiköihin (4).

HUOMAUTUKSET

Hankkeet noudattivat Phare-ohjelman yleisiä tavoitteita

| 15. | Phare-ohjelman yleisenä tavoitteena on auttaa jäsenyyttä hakeneita valtioita valmistelemaan liittymistään Euroopan unioniin. Tämä merkitsee sellaisten investointien tekemistä, joilla lujitetaan






  a) | yhteisön säännöstön (5) noudattamiseksi tarvittavia sääntelyinfrastruktuureita; |
| --- | --- | --- |

15.

Phare-ohjelman yleisenä tavoitteena on auttaa jäsenyyttä hakeneita valtioita valmistelemaan liittymistään Euroopan unioniin. Tämä merkitsee sellaisten investointien tekemistä, joilla lujitetaan

a)

yhteisön säännöstön (5) noudattamiseksi tarvittavia sääntelyinfrastruktuureita;

| b) | taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta samankaltaisin toimenpitein kuin ne, joita toteutetaan jäsenvaltioissa rakennerahastojen kautta, ottaen huomioon tärkeillä talouden aloilla tapahtuvan rakennemuutoksen vaikutukset. |
| --- | --- |

b)

taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta samankaltaisin toimenpitein kuin ne, joita toteutetaan jäsenvaltioissa rakennerahastojen kautta, ottaen huomioon tärkeillä talouden aloilla tapahtuvan rakennemuutoksen vaikutukset.

| 16. | Tarkastetut investointihankkeet noudattivat kyseisiä Phare-ohjelman yleisiä tavoitteita. Hankkeet edistivät liittymistä Euroopan unioniin joko parantamalla kykyä soveltaa yhteisön säännöstöä ja valvoa sen noudattamista (esimerkiksi ympäristölainsäädännön täytäntöönpano) taikka ottamalla huomioon taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevat näkökohdat (muun muassa yrityspuistojen perustaminen pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten). |
| --- | --- |

16.

Tarkastetut investointihankkeet noudattivat kyseisiä Phare-ohjelman yleisiä tavoitteita. Hankkeet edistivät liittymistä Euroopan unioniin joko parantamalla kykyä soveltaa yhteisön säännöstöä ja valvoa sen noudattamista (esimerkiksi ympäristölainsäädännön täytäntöönpano) taikka ottamalla huomioon taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevat näkökohdat (muun muassa yrityspuistojen perustaminen pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten).

Investoinnit on toteutettu

| 17. | Tarkastetut investoinnit olivat yleensä käytännössä toteutuneet tavarahankintoja ja rakennusurakoita koskevien sopimusten ehtojen mukaisesti. Hankkeiden onnistumisen ensimmäinen edellytys oli siis tavallisesti täyttynyt kummankin tulevan jäsenvaltion viranomaisten ja komission yhteisten ponnistelujen ansiosta. |
| --- | --- |

17.

Tarkastetut investoinnit olivat yleensä käytännössä toteutuneet tavarahankintoja ja rakennusurakoita koskevien sopimusten ehtojen mukaisesti. Hankkeiden onnistumisen ensimmäinen edellytys oli siis tavallisesti täyttynyt kummankin tulevan jäsenvaltion viranomaisten ja komission yhteisten ponnistelujen ansiosta.

| 18. | Laatikossa 1 annetut esimerkit kustakin tarkastetusta hankkeesta havainnollistavat toteutettuja investointeja.

  Laatikko 1





  — | Bulgarian rajavartiostolle toimitettu digitaalinen matkaviestintäjärjestelmä (sopimuksen arvo 6,0 miljoonaa euroa). Järjestelmää käytetään Lyubimetzin raja-alueella (Turkin vastaisella rajalla), joka komission mukaan on valtioiden rajat ylittävän rikollisuuden kannalta yksi Bulgarian kriittisimmistä alueista sekä tärkeä laittomien siirtolaisten kauttakulkureitti ja saapumisväylä. |
| --- | --- | --- |

18.

Laatikossa 1 annetut esimerkit kustakin tarkastetusta hankkeesta havainnollistavat toteutettuja investointeja.

Laatikko 1





  —

Bulgarian rajavartiostolle toimitettu digitaalinen matkaviestintäjärjestelmä (sopimuksen arvo 6,0 miljoonaa euroa). Järjestelmää käytetään Lyubimetzin raja-alueella (Turkin vastaisella rajalla), joka komission mukaan on valtioiden rajat ylittävän rikollisuuden kannalta yksi Bulgarian kriittisimmistä alueista sekä tärkeä laittomien siirtolaisten kauttakulkureitti ja saapumisväylä.

| — | Romanian rajavartiolaitoksen liikkuvuutta (4,4 miljoonaa euroa) ja valvontakykyä (5,0 miljoonaa euroa) parantava kalusto Moldovan ja Ukrainan vastaisella itärajalla. |
| --- | --- |

—

Romanian rajavartiolaitoksen liikkuvuutta (4,4 miljoonaa euroa) ja valvontakykyä (5,0 miljoonaa euroa) parantava kalusto Moldovan ja Ukrainan vastaisella itärajalla.

| — | Teollisuuspäästöjen sekä säteilyturvallisuuden valvontalaitteet (Bulgaria). |
| --- | --- |

—

Teollisuuspäästöjen sekä säteilyturvallisuuden valvontalaitteet (Bulgaria).

| — | Turvapaikan hakijoiden ja pakolaisten majoituksen parantamiseksi tarvittavat infrastruktuurit (Romania). |
| --- | --- |

—

Turvapaikan hakijoiden ja pakolaisten majoituksen parantamiseksi tarvittavat infrastruktuurit (Romania).

| — | Tietokonelaitteita maa- ja metsätalousministeriölle (Bulgaria). |
| --- | --- |

—

Tietokonelaitteita maa- ja metsätalousministeriölle (Bulgaria).

| — | Vankeja koskevien tietojen hallinnointiin tarkoitettu järjestelmä rangaistuslaitoksen käyttöön (Romania). |
| --- | --- |

—

Vankeja koskevien tietojen hallinnointiin tarkoitettu järjestelmä rangaistuslaitoksen käyttöön (Romania).

Yli puolta hankkeista ei tarkastusajankohtana hyödynnetty aiotulla tavalla

| 19. | Investointien tekeminen sinänsä ei riitä. Yli puolessa tarkastetuista investointihankkeista hyödykkeitä ei asianmukaisesti käytetty aiottuun tarkoitukseen tai käytettiin siihen vain osittain. Tuotokset ja tulokset olivat huomattavasti, toisinaan jopa kaksi vuotta, myöhässä aikataulusta. Seuraavista tapauksista käy ilmi, että yksittäisten hanketavoitteiden saavuttaminen ei ollut edistynyt suunnitellulla tavalla (kohdat 20–42). |
| --- | --- |

19.

Investointien tekeminen sinänsä ei riitä. Yli puolessa tarkastetuista investointihankkeista hyödykkeitä ei asianmukaisesti käytetty aiottuun tarkoitukseen tai käytettiin siihen vain osittain. Tuotokset ja tulokset olivat huomattavasti, toisinaan jopa kaksi vuotta, myöhässä aikataulusta. Seuraavista tapauksista käy ilmi, että yksittäisten hanketavoitteiden saavuttaminen ei ollut edistynyt suunnitellulla tavalla (kohdat 20–42).

Bulgarian yleisen syyttäjän viraston lujittaminen

| 20. | Hankkeen erityistavoitteena oli nykyaikaistaa kaikki yleisen syyttäjän viraston yksiköt keskus-, alue- ja paikallistasolla. Investointituki (sopimuksen kokonaisarvo 1,8 miljoonaa euroa) koostui tietokone- ja verkkolaitteiden toimittamisesta sekä yhdennetyn arkistointijärjestelmän (Unified Information Filing System, UIS) toteuttamisesta. |
| --- | --- |

20.

Hankkeen erityistavoitteena oli nykyaikaistaa kaikki yleisen syyttäjän viraston yksiköt keskus-, alue- ja paikallistasolla. Investointituki (sopimuksen kokonaisarvo 1,8 miljoonaa euroa) koostui tietokone- ja verkkolaitteiden toimittamisesta sekä yhdennetyn arkistointijärjestelmän (Unified Information Filing System, UIS) toteuttamisesta.

| 21. | UIS-ohjelma oli toimitettu vuonna 2003 kahdeksaan tilintarkastustuomioistuimen nyt tarkastamaan kohteeseen, mutta käytössä se oli vain yhdessä. UIS-ohjelmalle ei ollut myönnetty lopullista hyväksyntätodistusta tarkastukseen mennessä (toukokuussa 2005), sillä sen toiminnassa oli havaittu liikaa virheitä. |
| --- | --- |

21.

UIS-ohjelma oli toimitettu vuonna 2003 kahdeksaan tilintarkastustuomioistuimen nyt tarkastamaan kohteeseen, mutta käytössä se oli vain yhdessä. UIS-ohjelmalle ei ollut myönnetty lopullista hyväksyntätodistusta tarkastukseen mennessä (toukokuussa 2005), sillä sen toiminnassa oli havaittu liikaa virheitä.

| 22. | Lisäksi it-strategiassa havaittiin epäjohdonmukaisuuksia, ja it-ohjelmistot ja -laitteet eivät olleet tarkoituksenmukaisia (integrointiongelmia jo olemassa oleviin ohjelmistoihin nähden; julkisen syyttäjän viraston eräässä yksikössä 37 työasemaa oli varastoitu käyttämättöminä; UIS-ohjelman aiottu laajempi käyttö vaarantui Internet-palvelujen tarjoajaan liittyvien ongelmien vuoksi ja niin edelleen). |
| --- | --- |

22.

Lisäksi it-strategiassa havaittiin epäjohdonmukaisuuksia, ja it-ohjelmistot ja -laitteet eivät olleet tarkoituksenmukaisia (integrointiongelmia jo olemassa oleviin ohjelmistoihin nähden; julkisen syyttäjän viraston eräässä yksikössä 37 työasemaa oli varastoitu käyttämättöminä; UIS-ohjelman aiottu laajempi käyttö vaarantui Internet-palvelujen tarjoajaan liittyvien ongelmien vuoksi ja niin edelleen).

| 23. | Näin ollen uutta UIS-ohjelmaa vasta testattiin 18 kuukautta valmistumiselle asetetun määräajan (vuoden 2003 lopussa) jälkeen, eikä sitä voitu vielä hyödyntää keskeisenä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntavälineenä. Komissio ja Bulgarian viranomaiset olivat suunnitelmissaan aliarvioineet hankkeen monimutkaisuuden ja yliarvioineet teknisen toteutettavuuden ja yhteensopivuuden jo olemassa olevien järjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

23.

Näin ollen uutta UIS-ohjelmaa vasta testattiin 18 kuukautta valmistumiselle asetetun määräajan (vuoden 2003 lopussa) jälkeen, eikä sitä voitu vielä hyödyntää keskeisenä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntavälineenä. Komissio ja Bulgarian viranomaiset olivat suunnitelmissaan aliarvioineet hankkeen monimutkaisuuden ja yliarvioineet teknisen toteutettavuuden ja yhteensopivuuden jo olemassa olevien järjestelmien kanssa.

Romanian oikeus- ja rangaistuslaitoksen lujittaminen

| 24. | Vastaavanlainen hanke toteutettiin Romaniassa (kolme tavarahankintasopimusta, joiden yhteisarvo oli 8,4 miljoonaa euroa). Tavoitteena oli kehittää oikeustapausten ja oikeudellisten asiakirjojen sähköinen hallinnointijärjestelmä (Case and Document Management System, CDMS), joka yhdistäisi toisiinsa maan kaikki tuomioistuimet ja syyttäjän virastot. CDMS-järjestelmään tarvittava ohjelmisto oli kehitetty jo aiemman Phare-hankkeen yhteydessä ja toimitettu syyskuussa 2002. Kyseisen, vuoden 2000 Phare-hankkeen tavoitteena oli muodostaa viimeinen vaihe, jossa kaikki tuomioistuimet ja syyttäjän virastot liitetään järjestelmään. |
| --- | --- |

24.

Vastaavanlainen hanke toteutettiin Romaniassa (kolme tavarahankintasopimusta, joiden yhteisarvo oli 8,4 miljoonaa euroa). Tavoitteena oli kehittää oikeustapausten ja oikeudellisten asiakirjojen sähköinen hallinnointijärjestelmä (Case and Document Management System, CDMS), joka yhdistäisi toisiinsa maan kaikki tuomioistuimet ja syyttäjän virastot. CDMS-järjestelmään tarvittava ohjelmisto oli kehitetty jo aiemman Phare-hankkeen yhteydessä ja toimitettu syyskuussa 2002. Kyseisen, vuoden 2000 Phare-hankkeen tavoitteena oli muodostaa viimeinen vaihe, jossa kaikki tuomioistuimet ja syyttäjän virastot liitetään järjestelmään.

| 25. | Vuoden 2005 alussa hankkeen yleistavoitetta (toimivaa maanlaajuista CDMS-sovellusta) ei ollut saavutettu, vaikka alun perin hanke oli aiottu saada päätökseen marraskuun 2003 loppuun mennessä. Kaikissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskohteissa laitteet oli asennettu sopimusten mukaisesti, mutta aiemman Phare-ohjelman yhteydessä toimitettu ohjelmisto oli käytössä vain osittain. Lisäksi suuri osa Romanian oikeuslaitoksesta oli yhä CDMS-järjestelmän ulkopuolella sen vuoksi, että Romanian viranomaiset eivät olleet noudattaneet huomattavia yhteisrahoitussitoumuksiaan, joiden mukaan niiden olisi pitänyt ohjelman kuluessa antaa oikeusministeriön käyttöön 12 miljoonaa euroa ja yleisen syyttäjän viraston käyttöön 10 miljoonaa euroa (6). Rahoitussitoumusten toteutumatta jääminen osoitti, että Romanian hallitus ei pitänyt ensisijaisen tärkeänä tätä hanketta, jossa oikeusjärjestelmää uudistettiin EU-standardeja vastaavaksi. |
| --- | --- |

25.

Vuoden 2005 alussa hankkeen yleistavoitetta (toimivaa maanlaajuista CDMS-sovellusta) ei ollut saavutettu, vaikka alun perin hanke oli aiottu saada päätökseen marraskuun 2003 loppuun mennessä. Kaikissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskohteissa laitteet oli asennettu sopimusten mukaisesti, mutta aiemman Phare-ohjelman yhteydessä toimitettu ohjelmisto oli käytössä vain osittain. Lisäksi suuri osa Romanian oikeuslaitoksesta oli yhä CDMS-järjestelmän ulkopuolella sen vuoksi, että Romanian viranomaiset eivät olleet noudattaneet huomattavia yhteisrahoitussitoumuksiaan, joiden mukaan niiden olisi pitänyt ohjelman kuluessa antaa oikeusministeriön käyttöön 12 miljoonaa euroa ja yleisen syyttäjän viraston käyttöön 10 miljoonaa euroa (6). Rahoitussitoumusten toteutumatta jääminen osoitti, että Romanian hallitus ei pitänyt ensisijaisen tärkeänä tätä hanketta, jossa oikeusjärjestelmää uudistettiin EU-standardeja vastaavaksi.

Investoinnit pk-yrityksiä varten perustettuihin yrityshautomoihin teollisuuden taantumisesta kärsivillä alueilla Bulgariassa

| 26. | Pk-yrityksiä varten perustettuihin yrityshautomoihin liittyvän hankkeen (jossa investointeihin oli myönnetty 2,7 miljoonaa euroa) tavoitteena oli voimistaa pk-yritysten sektoria Bulgarian luoteisosassa sekä Etelä-Bulgarian keskiosassa. Näillä kahdella alueella oli tarkoitus perustaa yrityshautomoita teollisuuden taantumisesta kärsiville paikkakunnille kunnostamalla vanhoja rakennuksia. Ihmisiä aiottiin kannustaa perustamaan uusia yrityksiä, jotta syntyisi työpaikkoja niiden tilalle, joita väistämättömän rakennemuutoksen tähden on kadonnut perinteisillä teollisuudenaloilla. |
| --- | --- |

26.

Pk-yrityksiä varten perustettuihin yrityshautomoihin liittyvän hankkeen (jossa investointeihin oli myönnetty 2,7 miljoonaa euroa) tavoitteena oli voimistaa pk-yritysten sektoria Bulgarian luoteisosassa sekä Etelä-Bulgarian keskiosassa. Näillä kahdella alueella oli tarkoitus perustaa yrityshautomoita teollisuuden taantumisesta kärsiville paikkakunnille kunnostamalla vanhoja rakennuksia. Ihmisiä aiottiin kannustaa perustamaan uusia yrityksiä, jotta syntyisi työpaikkoja niiden tilalle, joita väistämättömän rakennemuutoksen tähden on kadonnut perinteisillä teollisuudenaloilla.

| 27. | Lopulta kuusi rakennusta valittiin kunnostettaviksi. Tarkastuksen aikaan heinäkuussa 2005 vasta yksi keskus (Montana) aloitteli toimintaansa yrityshautomona. Vielä viisi vuotta tarpeiden arvioinnin jälkeen teollisuuden taantumisesta kärsivillä alueilla ei ollut havaittavissa konkreettisia vaikutuksia korvaavien uusien työpaikkojen muodossa. |
| --- | --- |

27.

Lopulta kuusi rakennusta valittiin kunnostettaviksi. Tarkastuksen aikaan heinäkuussa 2005 vasta yksi keskus (Montana) aloitteli toimintaansa yrityshautomona. Vielä viisi vuotta tarpeiden arvioinnin jälkeen teollisuuden taantumisesta kärsivillä alueilla ei ollut havaittavissa konkreettisia vaikutuksia korvaavien uusien työpaikkojen muodossa.

| 28. | Se, ettei hanke ole edennyt, johtuu pääasiassa kansallisten viranomaisten riittämättömästä täytäntöönpanokapasiteetista. Puutteelliset hallinnointivalmiudet olivat lisäksi pääsyy siihen, että toinen pk-yrityksiin liittyvä hanke peruutettiin (ks. laatikko 2).

  Laatikko 2Bulgariassa erästä suunniteltua pk-yrityksiä koskevaa hanketta (SME Quality Certification) ei lopulta toteutettu lainkaan (varoja siihen oli myönnetty 4,8 miljoonaa euroa). Hankkeen erityistavoitteena oli parantaa teollisuusyritysten kilpailukykyä ja vientikapasiteettia. Sofiassa sijaitsevan komission lähetystön ennakkovalvonta (ks. kohta 9) toimi tehokkaasti, ja ensimmäistä ehdotuspyyntöä koskevat asiakirjat hylättiin sen tähden, että asianomaisissa ministeriöissä ei ollut riittäviä täytäntöönpanorakenteita ja menettelyjä tukijärjestelmiä varten. Lähetystö ei lopulta hyväksynyt tuen myöntämismenettelyä, koska Bulgarian viranomaiset eivät varsinaisen hankintamenettelyn kuluessa johdonmukaisesti arvioineet hallinnollisten vaatimusten täyttymistä ja tarjoajien tukikelpoisuutta eikä yrityksiä kohdeltu tasapuolisesti. Bulgarian viranomaiset puolestaan moittivat lähetystöä siitä, ettei se toimittanut yhdenmukaisia tietoja sovellettavista EU-säännöksistä. |
| --- | --- |

28.

Se, ettei hanke ole edennyt, johtuu pääasiassa kansallisten viranomaisten riittämättömästä täytäntöönpanokapasiteetista. Puutteelliset hallinnointivalmiudet olivat lisäksi pääsyy siihen, että toinen pk-yrityksiin liittyvä hanke peruutettiin (ks. laatikko 2).

Laatikko 2Bulgariassa erästä suunniteltua pk-yrityksiä koskevaa hanketta (SME Quality Certification) ei lopulta toteutettu lainkaan (varoja siihen oli myönnetty 4,8 miljoonaa euroa). Hankkeen erityistavoitteena oli parantaa teollisuusyritysten kilpailukykyä ja vientikapasiteettia. Sofiassa sijaitsevan komission lähetystön ennakkovalvonta (ks. kohta 9) toimi tehokkaasti, ja ensimmäistä ehdotuspyyntöä koskevat asiakirjat hylättiin sen tähden, että asianomaisissa ministeriöissä ei ollut riittäviä täytäntöönpanorakenteita ja menettelyjä tukijärjestelmiä varten. Lähetystö ei lopulta hyväksynyt tuen myöntämismenettelyä, koska Bulgarian viranomaiset eivät varsinaisen hankintamenettelyn kuluessa johdonmukaisesti arvioineet hallinnollisten vaatimusten täyttymistä ja tarjoajien tukikelpoisuutta eikä yrityksiä kohdeltu tasapuolisesti. Bulgarian viranomaiset puolestaan moittivat lähetystöä siitä, ettei se toimittanut yhdenmukaisia tietoja sovellettavista EU-säännöksistä.

Paikalliset ja alueelliset infrastruktuurihankkeet Romaniassa

| 29. | Romaniassa tarvittiin tarkastusajankohtana maaliskuussa 2005 vielä huomattavia ponnisteluja kahta yritysinfrastruktuurialuetta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi (sopimusten yhteisarvo 13,7 miljoonaa euroa). Rakennustyö oli edelleen kesken, vaikka hankeselvityksen mukaan se oli alun perin aiottu saada päätökseen lokakuussa 2004. Rakennusurakoita koskevia sopimuksia pidennettiin suunnitteluvirheiden vuoksi. Kummankin hankkeen tulevaisuuden osalta oli yhä ratkaisematta useita hallinnointiongelmia (ks. kohdat 53–56 otsikon ”Taloudelliseen elinkelpoisuuteen liittyvät riskit” alla). |
| --- | --- |

29.

Romaniassa tarvittiin tarkastusajankohtana maaliskuussa 2005 vielä huomattavia ponnisteluja kahta yritysinfrastruktuurialuetta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi (sopimusten yhteisarvo 13,7 miljoonaa euroa). Rakennustyö oli edelleen kesken, vaikka hankeselvityksen mukaan se oli alun perin aiottu saada päätökseen lokakuussa 2004. Rakennusurakoita koskevia sopimuksia pidennettiin suunnitteluvirheiden vuoksi. Kummankin hankkeen tulevaisuuden osalta oli yhä ratkaisematta useita hallinnointiongelmia (ks. kohdat 53–56 otsikon ”Taloudelliseen elinkelpoisuuteen liittyvät riskit” alla).

| 30. | Erästä Romaniassa täytäntöönpantavaa hanketta kutsuttiin nimellä ”Piatra Neamtin matkailuinfrastruktuurien nykyaikaistaminen ja kehittäminen” (sopimuksen arvo 2,3 miljoonaa euroa). Infrastruktuurit oli toteutettu rakennusurakkaa koskevan sopimuksen mukaisesti. Hankkeen nimi oli kuitenkin harhaanjohtava, sillä kunnostettu alue ei ollut matkailun kannalta kovinkaan houkutteleva. Rahoitus oli käytetty pääasiassa siltaan ja kolmen kilometrin pituiseen katuun, jotka molemmat sijaitsevat virkistysalueen ulkopuolella ja ovat tavallisesti paikallisliikenteen käytössä. Varsinainen ”matkailualue” on lähinnä paikallisen väestön (keväisin ja kesäisin) käyttämä virkistyspaikka. Kaiken lisäksi siellä on ruma, tyhjä ja huonokuntoinen olympiamittoja vastaava uima-allas. Kyseinen Strandiksi kutsuttu alue näyttää vain puoliksi kunnostetulta eikä sinne ole syntynyt suunniteltuja uusia matkailualan työpaikkoja. |
| --- | --- |

30.

Erästä Romaniassa täytäntöönpantavaa hanketta kutsuttiin nimellä ”Piatra Neamtin matkailuinfrastruktuurien nykyaikaistaminen ja kehittäminen” (sopimuksen arvo 2,3 miljoonaa euroa). Infrastruktuurit oli toteutettu rakennusurakkaa koskevan sopimuksen mukaisesti. Hankkeen nimi oli kuitenkin harhaanjohtava, sillä kunnostettu alue ei ollut matkailun kannalta kovinkaan houkutteleva. Rahoitus oli käytetty pääasiassa siltaan ja kolmen kilometrin pituiseen katuun, jotka molemmat sijaitsevat virkistysalueen ulkopuolella ja ovat tavallisesti paikallisliikenteen käytössä. Varsinainen ”matkailualue” on lähinnä paikallisen väestön (keväisin ja kesäisin) käyttämä virkistyspaikka. Kaiken lisäksi siellä on ruma, tyhjä ja huonokuntoinen olympiamittoja vastaava uima-allas. Kyseinen Strandiksi kutsuttu alue näyttää vain puoliksi kunnostetulta eikä sinne ole syntynyt suunniteltuja uusia matkailualan työpaikkoja.

| 31. | Kahdelle muulle Romaniassa toteutettavalle infrastruktuurihankkeelle asetettuja tavoitteita ei kyetty saavuttamaan:






  a) | Romanian ja Moldovan välinen silta Prut-joen yli valmistui joulukuussa 2004 (sopimusten kokonaisarvo 3,1 miljoonaa euroa). Valitettavasti siltaa ei voida käyttää, koska sillalle johtavaa tietä Moldovan puolella ei ole vielä rakennettu. Myöskään raja-asemia ei ole olemassa kummallakaan puolella rajaa. |
| --- | --- | --- |

31.

Kahdelle muulle Romaniassa toteutettavalle infrastruktuurihankkeelle asetettuja tavoitteita ei kyetty saavuttamaan:

a)

Romanian ja Moldovan välinen silta Prut-joen yli valmistui joulukuussa 2004 (sopimusten kokonaisarvo 3,1 miljoonaa euroa). Valitettavasti siltaa ei voida käyttää, koska sillalle johtavaa tietä Moldovan puolella ei ole vielä rakennettu. Myöskään raja-asemia ei ole olemassa kummallakaan puolella rajaa.

| b) | Kansainvälisen messukeskuksen rakentaminen Constantaan (hankkeen arvo 6,4 miljoonaa euroa) keskeytyi syyskuussa 2004, kun Constantan alueellinen valtuusto perui antamansa rakennusluvan sillä perusteella, ettei rakennus vastaa teknisiä vaatimuksia. Valtuusto ei ole tämän jälkeen suostunut myöntämään uutta lupaa eri osapuolten toistuvasti esittämistä perusteluista huolimatta. Vaikka hankkeesta on aiheutunut noin kolmen miljoonan euron todelliset kustannukset, sen toteutuminen on nyt vakavasti uhattuna. |
| --- | --- |

b)

Kansainvälisen messukeskuksen rakentaminen Constantaan (hankkeen arvo 6,4 miljoonaa euroa) keskeytyi syyskuussa 2004, kun Constantan alueellinen valtuusto perui antamansa rakennusluvan sillä perusteella, ettei rakennus vastaa teknisiä vaatimuksia. Valtuusto ei ole tämän jälkeen suostunut myöntämään uutta lupaa eri osapuolten toistuvasti esittämistä perusteluista huolimatta. Vaikka hankkeesta on aiheutunut noin kolmen miljoonan euron todelliset kustannukset, sen toteutuminen on nyt vakavasti uhattuna.

Bulgarian yksityistämisen seurantarahasto

| 32. | Investointituen erikoistapaus oli Phare-varojen osoittaminen Bulgarian yksityistämisen seurantarahastoon (Bulgarian Post-Privatisation Fund, BPPF). Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki EBRD perusti rahaston vuonna 1998 kymmeneksi vuodeksi. Tavoitteena oli edistää yksityisen sektorin kehitystä Bulgariassa ja parantaa tiettyjen bulgarialaisten yksityisyritysten tulosta tarjoamalla niille pitkäaikaista pääomarahoitusta sekä taito-tietoa. |
| --- | --- |

32.

Investointituen erikoistapaus oli Phare-varojen osoittaminen Bulgarian yksityistämisen seurantarahastoon (Bulgarian Post-Privatisation Fund, BPPF). Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki EBRD perusti rahaston vuonna 1998 kymmeneksi vuodeksi. Tavoitteena oli edistää yksityisen sektorin kehitystä Bulgariassa ja parantaa tiettyjen bulgarialaisten yksityisyritysten tulosta tarjoamalla niille pitkäaikaista pääomarahoitusta sekä taito-tietoa.

| 33. | EBRD, jolla oli kokonaisvastuu rahastosta, antoi varat omaisuudenhoitoyhtiön hallinnoitaviksi. EBRD osoitti rahastoon pääomaa 30 miljoonan euron arvosta ja sai 6,5 miljoonaa euroa Bulgarian vuosien 1997–2000 kansallisista Phare-ohjelmista. Phare-varat, joita ei ollut myönnetty suoriin investointeihin, käytettiin omaisuudenhoitajan toimintamenoihin, yritysneuvontaan ja EBRD:n omaan hallinnointipalkkioon. |
| --- | --- |

33.

EBRD, jolla oli kokonaisvastuu rahastosta, antoi varat omaisuudenhoitoyhtiön hallinnoitaviksi. EBRD osoitti rahastoon pääomaa 30 miljoonan euron arvosta ja sai 6,5 miljoonaa euroa Bulgarian vuosien 1997–2000 kansallisista Phare-ohjelmista. Phare-varat, joita ei ollut myönnetty suoriin investointeihin, käytettiin omaisuudenhoitajan toimintamenoihin, yritysneuvontaan ja EBRD:n omaan hallinnointipalkkioon.

| 34. | Useat tekijät osoittavat, ettei Phare-varojen käyttö ollut tehokasta eikä vaikuttavaa:






  a) | Rahasto ei sijoittanutkaan 12–15 yritykseen, vaan hankki osuuksia vain kuudesta. |
| --- | --- | --- |

34.

Useat tekijät osoittavat, ettei Phare-varojen käyttö ollut tehokasta eikä vaikuttavaa:

a)

Rahasto ei sijoittanutkaan 12–15 yritykseen, vaan hankki osuuksia vain kuudesta.

| b) | Yksi näistä kuudesta yrityksestä – se, johon rahasto oli sijoittanut ylivoimaisesti eniten varoja (4 miljoonaa euroa) – meni konkurssiin. |
| --- | --- |

b)

Yksi näistä kuudesta yrityksestä – se, johon rahasto oli sijoittanut ylivoimaisesti eniten varoja (4 miljoonaa euroa) – meni konkurssiin.

| c) | Omaisuudenhoitajan hallinnointikulut olivat suhteettoman suuret: rahaston hallintoon käytettiin 4,5 miljoonaa euroa vuosina 1998–2002, ja suoriin pääomainvestointeihin kuudessa yrityksessä näiden yksityistämisen jälkeen osoitettiin kaikkiaan vain 11,6 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

c)

Omaisuudenhoitajan hallinnointikulut olivat suhteettoman suuret: rahaston hallintoon käytettiin 4,5 miljoonaa euroa vuosina 1998–2002, ja suoriin pääomainvestointeihin kuudessa yrityksessä näiden yksityistämisen jälkeen osoitettiin kaikkiaan vain 11,6 miljoonaa euroa.

| 35. | Bulgarian viranomaiset olivat tyytymättömiä rahastoon, ja komissio puuttui asiaan lopettaakseen EU-varojen käytön tähän tarkoitukseen. EBRD purki rahaston etuajassa vuoden 2002 lopussa. |
| --- | --- |

35.

Bulgarian viranomaiset olivat tyytymättömiä rahastoon, ja komissio puuttui asiaan lopettaakseen EU-varojen käytön tähän tarkoitukseen. EBRD purki rahaston etuajassa vuoden 2002 lopussa.

| 36. | Keskeisinä syinä rahaston epäonnistumiseen olivat ilmeisesti omaisuudenhoitoyhtiön virhearviot (investointipäätökset) yleisesti ottaen vaikeassa yksityistämisen jälkeisessä tilanteessa. Kaikki toimintamenot suoritettiin Phare-varoista, mikä ei riittävällä tavalla kannustanut työskentelemään kustannustehokkaasti. Koska investointia käytettiin tukemaan EBRD:n normaalia toimintaa, katalyyttistä (7) vaikutusta ei saatu aikaan. |
| --- | --- |

36.

Keskeisinä syinä rahaston epäonnistumiseen olivat ilmeisesti omaisuudenhoitoyhtiön virhearviot (investointipäätökset) yleisesti ottaen vaikeassa yksityistämisen jälkeisessä tilanteessa. Kaikki toimintamenot suoritettiin Phare-varoista, mikä ei riittävällä tavalla kannustanut työskentelemään kustannustehokkaasti. Koska investointia käytettiin tukemaan EBRD:n normaalia toimintaa, katalyyttistä (7) vaikutusta ei saatu aikaan.

Energia-alan vapauttaminen Romaniassa

| 37. | Sähköalan nykyaikaistamishanke Romaniassa on viivästynyt huomattavasti, mikä on hidastanut maan valmistautumista EU:n energian sisämarkkinoita varten. Phare-varoista katetaan 11 prosenttia ohjelman 203 miljoonan euron suuruisesta investointiosuudesta; loput tuesta saadaan kansallisesta yhteisrahoituksesta (24 prosenttia) sekä EBRD:n (25 prosenttia) ja Euroopan investointipankin (40 prosenttia) lainoista. Siirtoverkon parannustyöt (mukaan lukien kaikki Phare-osuudet) aiottiin alun perin saada valmiiksi elokuussa 2002. Määräaikaa siirrettiin kahdesti, ensin marraskuuhun 2004 ja sitten kesäkuuhun 2005. Sopimusten tekeminen viivästyi sen tähden, että viranomaiset olivat epävarmoja yhden hankkeelle asetetun ehdon täyttämisestä (kahden sähkönjakeluyhtiön yksityistämisen tyydyttävä edistyminen). |
| --- | --- |

37.

Sähköalan nykyaikaistamishanke Romaniassa on viivästynyt huomattavasti, mikä on hidastanut maan valmistautumista EU:n energian sisämarkkinoita varten. Phare-varoista katetaan 11 prosenttia ohjelman 203 miljoonan euron suuruisesta investointiosuudesta; loput tuesta saadaan kansallisesta yhteisrahoituksesta (24 prosenttia) sekä EBRD:n (25 prosenttia) ja Euroopan investointipankin (40 prosenttia) lainoista. Siirtoverkon parannustyöt (mukaan lukien kaikki Phare-osuudet) aiottiin alun perin saada valmiiksi elokuussa 2002. Määräaikaa siirrettiin kahdesti, ensin marraskuuhun 2004 ja sitten kesäkuuhun 2005. Sopimusten tekeminen viivästyi sen tähden, että viranomaiset olivat epävarmoja yhden hankkeelle asetetun ehdon täyttämisestä (kahden sähkönjakeluyhtiön yksityistämisen tyydyttävä edistyminen).

| 38. | Hanke myötävaikutti alan uudelleenjärjestämiseen EU-direktiivien suuntaisesti. Se toteutettiin kuitenkin pääasiassa EBRD:n ja Euroopan investointipankin lainoin, joten Phare-osion täydentävyydestä (8) ei ole varmuutta. Phare-rahoitusta saaneet osiot koskevat sähkönsiirron tarjoajan ja kaupallisen markkinaoperaattorin avustamista eivätkä sähköalan sääntelyviranomaista suoraan. |
| --- | --- |

38.

Hanke myötävaikutti alan uudelleenjärjestämiseen EU-direktiivien suuntaisesti. Se toteutettiin kuitenkin pääasiassa EBRD:n ja Euroopan investointipankin lainoin, joten Phare-osion täydentävyydestä (8) ei ole varmuutta. Phare-rahoitusta saaneet osiot koskevat sähkönsiirron tarjoajan ja kaupallisen markkinaoperaattorin avustamista eivätkä sähköalan sääntelyviranomaista suoraan.

Bulgarian maataloustilastot

| 39. | Bulgarian maataloustilastojen järjestelmän uudistamishanke (sopimusten yhteisarvo 0,4 miljoonaa euroa) oli tarkoitus toteuttaa tammikuussa 2002. Tietokonelaitteet asennettiin vuoden 2003 alussa. Niitä ei kuitenkaan ole toistaiseksi käytetty aiottuun tarkoitukseen, koska ohjelmisto oli viallinen ohjelmistotoimittajan puutteellisen työsuorituksen vuoksi. Tästä seurasi, että maataloustilastojen tietojärjestelmä (Agricultural Statistical Network System, ASNS) ei ollut toiminnassa vielä tammikuussa 2005; tosin komissio on ilmoittanut, että asiassa on tämän jälkeen edistytty merkittävästi. Se, että ASNS-järjestelmä ei ole käytössä, vaikeuttaa maa- ja metsätalousministeriön toimintaa, sillä järjestelmä helpottaisi EU:n yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

39.

Bulgarian maataloustilastojen järjestelmän uudistamishanke (sopimusten yhteisarvo 0,4 miljoonaa euroa) oli tarkoitus toteuttaa tammikuussa 2002. Tietokonelaitteet asennettiin vuoden 2003 alussa. Niitä ei kuitenkaan ole toistaiseksi käytetty aiottuun tarkoitukseen, koska ohjelmisto oli viallinen ohjelmistotoimittajan puutteellisen työsuorituksen vuoksi. Tästä seurasi, että maataloustilastojen tietojärjestelmä (Agricultural Statistical Network System, ASNS) ei ollut toiminnassa vielä tammikuussa 2005; tosin komissio on ilmoittanut, että asiassa on tämän jälkeen edistytty merkittävästi. Se, että ASNS-järjestelmä ei ole käytössä, vaikeuttaa maa- ja metsätalousministeriön toimintaa, sillä järjestelmä helpottaisi EU:n yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoa tulevaisuudessa.

Turvapaikkatilanne Romaniassa

| 40. | Romanian turvapaikkahankkeen (sopimusten arvo kaikkiaan 1,6 miljoonaa euroa) avulla pyritään edelleen kehittämään turvapaikkajärjestelmää, jotta se vastaisi EU:n menettelyjä ja käytäntöjä. Rahoitus käytettiin pääasiassa kahden uuden vastaanottokeskuksen perustamiseen (itärajalle Galatiin ja länsirajalle Timisoaraan). |
| --- | --- |

40.

Romanian turvapaikkahankkeen (sopimusten arvo kaikkiaan 1,6 miljoonaa euroa) avulla pyritään edelleen kehittämään turvapaikkajärjestelmää, jotta se vastaisi EU:n menettelyjä ja käytäntöjä. Rahoitus käytettiin pääasiassa kahden uuden vastaanottokeskuksen perustamiseen (itärajalle Galatiin ja länsirajalle Timisoaraan).

| 41. | Galatissa sijaitsevan keskuksen tilat olivat suurelta osin käyttämättä. Tarkastuksen aikaan keskuksessa oli majoitettuna vain 19 turvapaikan hakijaa, mikä vastaa 7,6 prosentin käyttöastetta (9). Kesäkuussa 2005 majoitettuna olleet henkilöt eivät olleet hakeneet turvapaikkaa Galatissa, vaan kyse oli joukosta bangladeshiläisiä, jotka oli kuljetettu keskukseen Romanian muista osista. Romanian kansallisen pakolaisviraston mukaan itärajan rajanylitysasemilla ei milloinkaan ole esitetty turvapaikkahakemuksia (ja harvakseltaan millään Romanian rajoista, lukuun ottamatta Bukarestin lentokenttää). Galatissa saadun yleiskäsityksen – itärajalla ei ole turvapaikan hakijoita, kaksi rakennuksen kerroksista ovat käyttämättöminä, keittiöirtaimisto on koskemattomana, lääkintätarvikkeita ei ole avattu ja autoja on tuskin käytetty – perusteella vaikuttaa siltä, ettei siellä oikeastaan tarvittu uutta vastaanottokeskusta. |
| --- | --- |

41.

Galatissa sijaitsevan keskuksen tilat olivat suurelta osin käyttämättä. Tarkastuksen aikaan keskuksessa oli majoitettuna vain 19 turvapaikan hakijaa, mikä vastaa 7,6 prosentin käyttöastetta (9). Kesäkuussa 2005 majoitettuna olleet henkilöt eivät olleet hakeneet turvapaikkaa Galatissa, vaan kyse oli joukosta bangladeshiläisiä, jotka oli kuljetettu keskukseen Romanian muista osista. Romanian kansallisen pakolaisviraston mukaan itärajan rajanylitysasemilla ei milloinkaan ole esitetty turvapaikkahakemuksia (ja harvakseltaan millään Romanian rajoista, lukuun ottamatta Bukarestin lentokenttää). Galatissa saadun yleiskäsityksen – itärajalla ei ole turvapaikan hakijoita, kaksi rakennuksen kerroksista ovat käyttämättöminä, keittiöirtaimisto on koskemattomana, lääkintätarvikkeita ei ole avattu ja autoja on tuskin käytetty – perusteella vaikuttaa siltä, ettei siellä oikeastaan tarvittu uutta vastaanottokeskusta.

| 42. | Yleiskuvaksi tuli, että Romaniassa on turvapaikan hakijoille ja pakolaisille tiloja yli tarpeen. Toisaalta turvapaikkaa jatkossa hakevien määrää on vaikea ennustaa, sillä taloudellinen toimintaympäristö ja vakaus alueella ovat tulevaisuudessa epävarmoja. Jos rakennusten ja niissä olevien tarvikkeiden käyttöaste on alhainen tulevinakin vuosina, niille, ja etenkin pilaantuville tuotteille, on kiireesti harkittava muita vaihtoehtoisia käyttötapoja. |
| --- | --- |

42.

Yleiskuvaksi tuli, että Romaniassa on turvapaikan hakijoille ja pakolaisille tiloja yli tarpeen. Toisaalta turvapaikkaa jatkossa hakevien määrää on vaikea ennustaa, sillä taloudellinen toimintaympäristö ja vakaus alueella ovat tulevaisuudessa epävarmoja. Jos rakennusten ja niissä olevien tarvikkeiden käyttöaste on alhainen tulevinakin vuosina, niille, ja etenkin pilaantuville tuotteille, on kiireesti harkittava muita vaihtoehtoisia käyttötapoja.

Useimpien tarkastettujen hankkeiden kestävyyttä ei ollut varmistettu

| 43. | Phare-suuntaviivojen mukaan investointihankkeiden on oltava hyödynnettävissä vielä liittymisen jälkeenkin, ja tulevat kunnossapito- ja käyttökustannukset on otettava huomioon. Tilintarkastustuomioistuin tutki kestävyyden toteutumista kahdesta näkökulmasta: investointihyödykkeiden teknisen elinkelpoisuuden (ks. kohdat 44–50) sekä yrityshautomoiden ja yrityspuistojen taloudellisen elinkelpoisuuden (ks. kohdat 51–56) kannalta. |
| --- | --- |

43.

Phare-suuntaviivojen mukaan investointihankkeiden on oltava hyödynnettävissä vielä liittymisen jälkeenkin, ja tulevat kunnossapito- ja käyttökustannukset on otettava huomioon. Tilintarkastustuomioistuin tutki kestävyyden toteutumista kahdesta näkökulmasta: investointihyödykkeiden teknisen elinkelpoisuuden (ks. kohdat 44–50) sekä yrityshautomoiden ja yrityspuistojen taloudellisen elinkelpoisuuden (ks. kohdat 51–56) kannalta.

Tekniseen elinkelpoisuuteen liittyvät riskit

| 44. | Kalliita investointeja on huollettava asianmukaisesti kestävien tulosten aikaansaamiseksi. Useimmiten ei ollut tehty selkeitä suunnitelmia siitä, miten kunnossapitokustannukset katetaan tulevaisuudessa takuuajan päätyttyä. Yleinen kansallisen rahoituksen puute tuli esiin monissa tapauksissa. Tarkastuksen aikaan Bulgarian syyttäjänvirastolla ei ollut riittävästi varoja täyttää perusvaatimuksia, kuten hankkia riittävän asiantuntevaa it-henkilöstöä, skannereita tai asianmukaisesti viilennettyjä tiloja palvelimille. Romanian oikeuslaitoksella oli vastaavanlaisia ongelmia (CDMS-järjestelmä). |
| --- | --- |

44.

Kalliita investointeja on huollettava asianmukaisesti kestävien tulosten aikaansaamiseksi. Useimmiten ei ollut tehty selkeitä suunnitelmia siitä, miten kunnossapitokustannukset katetaan tulevaisuudessa takuuajan päätyttyä. Yleinen kansallisen rahoituksen puute tuli esiin monissa tapauksissa. Tarkastuksen aikaan Bulgarian syyttäjänvirastolla ei ollut riittävästi varoja täyttää perusvaatimuksia, kuten hankkia riittävän asiantuntevaa it-henkilöstöä, skannereita tai asianmukaisesti viilennettyjä tiloja palvelimille. Romanian oikeuslaitoksella oli vastaavanlaisia ongelmia (CDMS-järjestelmä).

| 45. | Käytettävissä olevien kansallisten resurssien puute ja laitteiden ja kaluston monimutkaisuus ovat jo vaikeuttaneet joitakin hankkeita. Seuraavissa rajavartioston laitteita ja kalustoa koskevissa esimerkeissä kuvataan huolto-ongelmien vaikutuksia. |
| --- | --- |

45.

Käytettävissä olevien kansallisten resurssien puute ja laitteiden ja kaluston monimutkaisuus ovat jo vaikeuttaneet joitakin hankkeita. Seuraavissa rajavartioston laitteita ja kalustoa koskevissa esimerkeissä kuvataan huolto-ongelmien vaikutuksia.

| 46. | Bulgarian rajavartiosto ilmoitti, että matkaviestintäjärjestelmän huoltoon takuuajan päätyttyä ei ollut varattu kansallista rahoitusta. Lisäksi lämpökuvaukseen perustuvien valvontajärjestelmien elektroniikkaosia olisi vaihdettava, kun niiden käyttöikä päättyisi viiden–seitsemän vuoden kuluttua. Vuonna 2007 lämpökamerat ovat olleet käytössä viisi vuotta. |
| --- | --- |

46.

Bulgarian rajavartiosto ilmoitti, että matkaviestintäjärjestelmän huoltoon takuuajan päätyttyä ei ollut varattu kansallista rahoitusta. Lisäksi lämpökuvaukseen perustuvien valvontajärjestelmien elektroniikkaosia olisi vaihdettava, kun niiden käyttöikä päättyisi viiden–seitsemän vuoden kuluttua. Vuonna 2007 lämpökamerat ovat olleet käytössä viisi vuotta.

| 47. | Uuden, nykyaikaisen laitteiston oikeanlainen käyttö pidentää sen käyttöikää. Rajavartioita on koulutettava käyttämään laitteita niin, että niistä saadaan suurin mahdollinen hyöty. Tässä tapauksessa hankkeen koulutusosiota (0,5 miljoonaa euroa), jonka oli tarkoitus myös lisätä virastojen välistä yhteistyötä, ei ollut toteutettu. |
| --- | --- |

47.

Uuden, nykyaikaisen laitteiston oikeanlainen käyttö pidentää sen käyttöikää. Rajavartioita on koulutettava käyttämään laitteita niin, että niistä saadaan suurin mahdollinen hyöty. Tässä tapauksessa hankkeen koulutusosiota (0,5 miljoonaa euroa), jonka oli tarkoitus myös lisätä virastojen välistä yhteistyötä, ei ollut toteutettu.

| 48. | Bulgarian rajavartiosto katsoo, että sen nelipyörävetoisten ajoneuvojen huolto on ongelmallista tulevaisuudessa. Tarjouskilpailun voittaneella ajoneuvovalmistajalla ei ole paikallisia huoltopisteitä. Rajavartioston tavallisesti käyttämä Venäjällä valmistettu automerkki maksaa kolmanneksen Phare-ohjelman yhteydessä toimitettujen autojen hinnasta, ja siihen soveltuvat varaosat ovat edullisempia. Eurooppalaista alkuperää koskevat Phare-säännöt estävät kuitenkin ajoneuvojen hankkimisen EU:n tai ehdokasmaiden ulkopuolelta. |
| --- | --- |

48.

Bulgarian rajavartiosto katsoo, että sen nelipyörävetoisten ajoneuvojen huolto on ongelmallista tulevaisuudessa. Tarjouskilpailun voittaneella ajoneuvovalmistajalla ei ole paikallisia huoltopisteitä. Rajavartioston tavallisesti käyttämä Venäjällä valmistettu automerkki maksaa kolmanneksen Phare-ohjelman yhteydessä toimitettujen autojen hinnasta, ja siihen soveltuvat varaosat ovat edullisempia. Eurooppalaista alkuperää koskevat Phare-säännöt estävät kuitenkin ajoneuvojen hankkimisen EU:n tai ehdokasmaiden ulkopuolelta.

| 49. | On hyvin tärkeää, että huoltoon on käytettävissä varoja, sillä osa laitteista ja kalustosta ei ollut luotettavaa tai niiden tekninen kapasiteetti ei vastannut käyttäjien tarpeita:






  a) | Bulgariassa pimeänäkölaseja ei voitu aina tarvittaessa käyttää, koska alun perin toimitetuista 112 laseista 65:t oli palautettu toimittajalle korjattaviksi. |
| --- | --- | --- |

49.

On hyvin tärkeää, että huoltoon on käytettävissä varoja, sillä osa laitteista ja kalustosta ei ollut luotettavaa tai niiden tekninen kapasiteetti ei vastannut käyttäjien tarpeita:

a)

Bulgariassa pimeänäkölaseja ei voitu aina tarvittaessa käyttää, koska alun perin toimitetuista 112 laseista 65:t oli palautettu toimittajalle korjattaviksi.

| b) | Romanian viranomaisten asiakirjoista kävi ilmi, että Phare-rahoituksella hankitut kahdeksan erikoisvalmisteista vartiointiajoneuvoa (menot yhteensä 2,1 miljoonaa euroa) olivat olleet poissa käytöstä kolmasosan ajasta sen jälkeen, kun ne oli otettu käyttöön marraskuussa 2003. Valvontakalusto on korjattava ulkomailla, mikä pidentää aikaa, jonka ajoneuvot ovat poissa käytöstä. Saman valmistajan rakentamat 35 valvonta-ajoneuvoa, jotka oli hankittu kansallisella rahoituksella, olivat olleet poissa käytöstä yhtä usein kuin Phare-rahoitetut. Lisäksi se, että samoille raja-alueille oli jo aiemmin hankittu ajoneuvoja kansallisella rahoituksella, kyseenalaistaa täydentävyysvaatimuksen täyttymisen Phare-varoin hankittujen ajoneuvojen osalta. Hankeselvityksessä ei Phare-rahoituksella hankittavan vartiointikaluston ostoa perusteltaessa mainita kansallisesti rahoitettuja ajoneuvoja (10). |
| --- | --- |

b)

Romanian viranomaisten asiakirjoista kävi ilmi, että Phare-rahoituksella hankitut kahdeksan erikoisvalmisteista vartiointiajoneuvoa (menot yhteensä 2,1 miljoonaa euroa) olivat olleet poissa käytöstä kolmasosan ajasta sen jälkeen, kun ne oli otettu käyttöön marraskuussa 2003. Valvontakalusto on korjattava ulkomailla, mikä pidentää aikaa, jonka ajoneuvot ovat poissa käytöstä. Saman valmistajan rakentamat 35 valvonta-ajoneuvoa, jotka oli hankittu kansallisella rahoituksella, olivat olleet poissa käytöstä yhtä usein kuin Phare-rahoitetut. Lisäksi se, että samoille raja-alueille oli jo aiemmin hankittu ajoneuvoja kansallisella rahoituksella, kyseenalaistaa täydentävyysvaatimuksen täyttymisen Phare-varoin hankittujen ajoneuvojen osalta. Hankeselvityksessä ei Phare-rahoituksella hankittavan vartiointikaluston ostoa perusteltaessa mainita kansallisesti rahoitettuja ajoneuvoja (10).

| c) | Romanian rajavartiolaitoksen mukaan kahta jokikäyttöön tarkoitetuista vartioaluksista (joista kumpikin maksoi 300 000 euroa) ei voida hyödyntää Tonavan suistossa talviaikaan (kaksi–kolme kuukautta vuodesta) joen jäätymisen vuoksi. Teknisessä erittelyssä oli kuitenkin mainittu, että alusten on oltava toimintakykyisiä päivä- ja yöolosuhteissa, kelirikon vallitessa ja –15 – + 45 asteen lämpötilassa. |
| --- | --- |

c)

Romanian rajavartiolaitoksen mukaan kahta jokikäyttöön tarkoitetuista vartioaluksista (joista kumpikin maksoi 300 000 euroa) ei voida hyödyntää Tonavan suistossa talviaikaan (kaksi–kolme kuukautta vuodesta) joen jäätymisen vuoksi. Teknisessä erittelyssä oli kuitenkin mainittu, että alusten on oltava toimintakykyisiä päivä- ja yöolosuhteissa, kelirikon vallitessa ja –15 – + 45 asteen lämpötilassa.

| 50. | Jos ei varmisteta, että kaluston tai sen osien (esimerkiksi Romanian jokikäyttöön tarkoitettujen vartioalusten moottorit) käyttöiän päätyessä uusimiseen ja huoltoon on käytettävissä riittävästi resursseja, on olemassa riski, että tarkastettu rajavalvontakalusto ei ole enää täysin toimintakunnossa sitten, kun Bulgaria ja Romania liittyvät Euroopan unioniin (tai jopa Schengen-alueeseen) ja niiden rajat muodostavat osan EU:n ulkorajoista. |
| --- | --- |

50.

Jos ei varmisteta, että kaluston tai sen osien (esimerkiksi Romanian jokikäyttöön tarkoitettujen vartioalusten moottorit) käyttöiän päätyessä uusimiseen ja huoltoon on käytettävissä riittävästi resursseja, on olemassa riski, että tarkastettu rajavalvontakalusto ei ole enää täysin toimintakunnossa sitten, kun Bulgaria ja Romania liittyvät Euroopan unioniin (tai jopa Schengen-alueeseen) ja niiden rajat muodostavat osan EU:n ulkorajoista.

Taloudelliseen elinkelpoisuuteen liittyvät riskit

| 51. | Bulgariassa oli kunnostettu kuusi rakennusta yrityshautomoiksi, mutta viittä niistä ei vielä käytetty tähän tarkoitukseen (ks. kohta 27). Romaniassa tarkastetut kaksi yritysinfrastruktuurialuetta eivät vielä olleet toiminnassa. Keskeneräisten hankkeiden tulevaa taloudellista elinkelpoisuutta on vaikea arvioida, mutta tarkastuksessa yksilöitiin joukko merkittäviä riskejä. |
| --- | --- |

51.

Bulgariassa oli kunnostettu kuusi rakennusta yrityshautomoiksi, mutta viittä niistä ei vielä käytetty tähän tarkoitukseen (ks. kohta 27). Romaniassa tarkastetut kaksi yritysinfrastruktuurialuetta eivät vielä olleet toiminnassa. Keskeneräisten hankkeiden tulevaa taloudellista elinkelpoisuutta on vaikea arvioida, mutta tarkastuksessa yksilöitiin joukko merkittäviä riskejä.

| 52. | Bulgarian yrityshautomoiden pitkän aikavälin menestys ja taloudellinen elinkelpoisuus riippuvat lukuisista tekijöistä, joita ei ollut vielä käsitelty tarkastukseen mennessä: johtoryhmän toiminnasta, kuntien tuesta ja osallistumisesta tilojen kunnossapitoon, vuokralaisilta saaduista tuloista sekä tuloista, joita saadaan pk-yrityksille tarjotuista palveluista kuten neuvonnasta (muun muassa luotto- ja lainahakemuksia koskeva ja oikeudellinen neuvonta). Toiminnan onnistuminen riippuu myös siitä, tukevatko ministeriöt kaikilta osin yrityshautomoiden johtoryhmiä, joiden on nyt käynnistysvaiheessa työskenneltävä hyvin aktiivisesti. |
| --- | --- |

52.

Bulgarian yrityshautomoiden pitkän aikavälin menestys ja taloudellinen elinkelpoisuus riippuvat lukuisista tekijöistä, joita ei ollut vielä käsitelty tarkastukseen mennessä: johtoryhmän toiminnasta, kuntien tuesta ja osallistumisesta tilojen kunnossapitoon, vuokralaisilta saaduista tuloista sekä tuloista, joita saadaan pk-yrityksille tarjotuista palveluista kuten neuvonnasta (muun muassa luotto- ja lainahakemuksia koskeva ja oikeudellinen neuvonta). Toiminnan onnistuminen riippuu myös siitä, tukevatko ministeriöt kaikilta osin yrityshautomoiden johtoryhmiä, joiden on nyt käynnistysvaiheessa työskenneltävä hyvin aktiivisesti.

| 53. | Romaniassa yrityspuistot ovat melko uusi ilmiö, eikä niiden hallinnoinnista ole paljonkaan kokemusta. Vuosien 2004–2006 kansallisessa kehittämissuunnitelmassa epäiltiin joidenkin vasta perustettujen yrityspuistojen osalta, etteivät kaikki tämänhetkiset teollisuuden kehittämissuunnitelmat perustu tarkkaan kysyntäanalyysiin. |
| --- | --- |

53.

Romaniassa yrityspuistot ovat melko uusi ilmiö, eikä niiden hallinnoinnista ole paljonkaan kokemusta. Vuosien 2004–2006 kansallisessa kehittämissuunnitelmassa epäiltiin joidenkin vasta perustettujen yrityspuistojen osalta, etteivät kaikki tämänhetkiset teollisuuden kehittämissuunnitelmat perustu tarkkaan kysyntäanalyysiin.

| 54. | Iasin yrityspuistossa voitaisiin dynaamisella hallinnoinnilla ja lisäinvestoinneilla saada aikaan huomattavaa kasvua. Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että Phare-hankkeen tueksi tehdyssä toteutettavuustutkimuksessa ennakoiduista 1 100 uudesta työpaikasta ei todennäköisesti saada luotua puoltakaan. |
| --- | --- |

54.

Iasin yrityspuistossa voitaisiin dynaamisella hallinnoinnilla ja lisäinvestoinneilla saada aikaan huomattavaa kasvua. Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että Phare-hankkeen tueksi tehdyssä toteutettavuustutkimuksessa ennakoiduista 1 100 uudesta työpaikasta ei todennäköisesti saada luotua puoltakaan.

| 55. | Bacaun yrityspuistolle asetettu 300 uuden työpaikan tavoite on suhteellisen varovainen, mutta on epävarmaa, voidaanko se saavuttaa. Uusia työpaikkoja saataisiin etenkin perustettavista yrityksistä, mutta tiedotusmateriaalissa ei kuvata, kuinka yrityspuisto aikoo niitä houkutella ja kannustaa. |
| --- | --- |

55.

Bacaun yrityspuistolle asetettu 300 uuden työpaikan tavoite on suhteellisen varovainen, mutta on epävarmaa, voidaanko se saavuttaa. Uusia työpaikkoja saataisiin etenkin perustettavista yrityksistä, mutta tiedotusmateriaalissa ei kuvata, kuinka yrityspuisto aikoo niitä houkutella ja kannustaa.

| 56. | Romaniassa täytäntöönpanosta vastaavan viraston oli tarkoitus seurata, saavutetaanko kyseisten infrastruktuurihankkeiden tavoitteet. Se keskittyi kuitenkin vain rakennustyön saamiseen onnistuneesti päätökseen eikä valvonut, ovatko hankkeet saavuttamassa laajemmat taloudelliset tavoitteensa (esimerkiksi uusien työpaikkojen luominen). |
| --- | --- |

56.

Romaniassa täytäntöönpanosta vastaavan viraston oli tarkoitus seurata, saavutetaanko kyseisten infrastruktuurihankkeiden tavoitteet. Se keskittyi kuitenkin vain rakennustyön saamiseen onnistuneesti päätökseen eikä valvonut, ovatko hankkeet saavuttamassa laajemmat taloudelliset tavoitteensa (esimerkiksi uusien työpaikkojen luominen).

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 57. | Komission ennen hankkeen rahoittamista tekemät tarkastukset (ennakkovalvonta) osoittautuivat tehokkaaksi keinoksi ehkäistä hankintamenettelyihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia. |
| --- | --- |

57.

Komission ennen hankkeen rahoittamista tekemät tarkastukset (ennakkovalvonta) osoittautuivat tehokkaaksi keinoksi ehkäistä hankintamenettelyihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia.

| 58. | Tarkastetut hankkeet noudattivat tavallisesti Phare-ohjelman yleisiä tavoitteita, ja ne oli käytännössä toteutettu tavarahankintoja ja rakennusurakoita koskevien sopimusten ehtojen mukaisesti. Yli puolessa tarkastetuista hankkeista hyödykkeitä ei kuitenkaan käytetty aiottuun tarkoitukseen tai käytettiin siihen vain osittain. Puutteet johtuivat heikoista hallinnointivalmiuksista sekä kansallisten resurssien puutteesta Bulgariassa ja Romaniassa.

  Suositus nro 1Kansallisten viranomaisten olisi vielä ponnisteltava merkittävästi viedäkseen hankkeet päätökseen ja saavuttaakseen hankkeiden taustalla olevat tavoitteet.Komission olisi valvottava tarkasti, että tarkastettuja hankkeita lopulta hyödynnetään aiotulla tavalla. Lisäksi komission olisi edistettävä seurantakomiteoiden toimintaa, sillä niillä on keskeinen rooli korjaavien toimien toteuttamisessa silloin, kun tavoitteita ei ole saavutettu. |
| --- | --- |

58.

Tarkastetut hankkeet noudattivat tavallisesti Phare-ohjelman yleisiä tavoitteita, ja ne oli käytännössä toteutettu tavarahankintoja ja rakennusurakoita koskevien sopimusten ehtojen mukaisesti. Yli puolessa tarkastetuista hankkeista hyödykkeitä ei kuitenkaan käytetty aiottuun tarkoitukseen tai käytettiin siihen vain osittain. Puutteet johtuivat heikoista hallinnointivalmiuksista sekä kansallisten resurssien puutteesta Bulgariassa ja Romaniassa.

Suositus nro 1Kansallisten viranomaisten olisi vielä ponnisteltava merkittävästi viedäkseen hankkeet päätökseen ja saavuttaakseen hankkeiden taustalla olevat tavoitteet.Komission olisi valvottava tarkasti, että tarkastettuja hankkeita lopulta hyödynnetään aiotulla tavalla. Lisäksi komission olisi edistettävä seurantakomiteoiden toimintaa, sillä niillä on keskeinen rooli korjaavien toimien toteuttamisessa silloin, kun tavoitteita ei ole saavutettu.

| 59. | Komissio yliarvioi Bulgarian ja Romanian viranomaisten hallinnointivalmiudet ja sopi monesti niiden kanssa liian tiukoista tavoitteista ja aikatauluista. Liian vaativat tavoitteet heijastuvat hankeselvityksiin, jotka sisältävät erilaisia kunnianhimoisia ”laajempia” ja ”välittömiä” tavoitteita, tuotoksia, tarkoituksia, tuloksia ja toimintoja sekä joukon suureksi osaksi soveltumattomia ”tulosindikaattoreita” (11), joita ei yleensä ole määritelty selkeästi. Hankeselvityksiä voitiin niin ollen tuskin hyödyntää tarkoituksenmukaisina hallinnointivälineinä.

  Suositus nro 2Komission olisi otettava Bulgarian ja Romanian sekä uusien ehdokasmaiden osalta käyttöön nykyistä realistisempi ohjelmasuunnittelu. Siihen kuuluisi tarkempi tarpeidenarviointi, jolla varmistettaisiin täydentävyys muiden investointituen lähteiden kanssa. Keskeinen osatekijä olisi ohjaus- ja seurantatarkoitukseen paremmin soveltuva hankeselvitys. Ulkoiset asiantuntijat ovat jo ehdottaneet, että suunnitteluun osallistuvat elimet ottavat käyttöön systemaattisen laadunvalvonnan hankeasiakirjojen laadintaa varten (12). |
| --- | --- |

59.

Komissio yliarvioi Bulgarian ja Romanian viranomaisten hallinnointivalmiudet ja sopi monesti niiden kanssa liian tiukoista tavoitteista ja aikatauluista. Liian vaativat tavoitteet heijastuvat hankeselvityksiin, jotka sisältävät erilaisia kunnianhimoisia ”laajempia” ja ”välittömiä” tavoitteita, tuotoksia, tarkoituksia, tuloksia ja toimintoja sekä joukon suureksi osaksi soveltumattomia ”tulosindikaattoreita” (11), joita ei yleensä ole määritelty selkeästi. Hankeselvityksiä voitiin niin ollen tuskin hyödyntää tarkoituksenmukaisina hallinnointivälineinä.

Suositus nro 2Komission olisi otettava Bulgarian ja Romanian sekä uusien ehdokasmaiden osalta käyttöön nykyistä realistisempi ohjelmasuunnittelu. Siihen kuuluisi tarkempi tarpeidenarviointi, jolla varmistettaisiin täydentävyys muiden investointituen lähteiden kanssa. Keskeinen osatekijä olisi ohjaus- ja seurantatarkoitukseen paremmin soveltuva hankeselvitys. Ulkoiset asiantuntijat ovat jo ehdottaneet, että suunnitteluun osallistuvat elimet ottavat käyttöön systemaattisen laadunvalvonnan hankeasiakirjojen laadintaa varten (12).

| 60. | Joidenkin hyödykkeiden tekninen elinkelpoisuus on kyseenalainen, koska kansallinen rahoitus on riittämätöntä. Tukea saaneiden yrityspuistojen ja -hautomoiden osalta on vielä ratkaistava lukuisia taloudelliseen elinkelpoisuuteen liittyviä ongelmia. Komissio ei riittävällä tavalla ottanut huomioon kestävyyden ja yhteisrahoituksen periaatteita, kun se laati suuntaviivoja Phare-ohjelman täytäntöönpanemiseksi.

  Suositus nro 3Komission olisi täsmennettävä kunnossapitoon tarkoitetut varat sekä yhteisrahoitusta koskevat vaatimukset jo suunnitteluvaiheessa sekä otettava käyttöön vakioitu menettely, jolla tarkistetaan näiden periaatteiden noudattaminen. Kestävyyden seurannassa olisi otettava huomioon taloudelliset tavoitteet (esimerkiksi uusien työpaikkojen luominen). |
| --- | --- |

60.

Joidenkin hyödykkeiden tekninen elinkelpoisuus on kyseenalainen, koska kansallinen rahoitus on riittämätöntä. Tukea saaneiden yrityspuistojen ja -hautomoiden osalta on vielä ratkaistava lukuisia taloudelliseen elinkelpoisuuteen liittyviä ongelmia. Komissio ei riittävällä tavalla ottanut huomioon kestävyyden ja yhteisrahoituksen periaatteita, kun se laati suuntaviivoja Phare-ohjelman täytäntöönpanemiseksi.

Suositus nro 3Komission olisi täsmennettävä kunnossapitoon tarkoitetut varat sekä yhteisrahoitusta koskevat vaatimukset jo suunnitteluvaiheessa sekä otettava käyttöön vakioitu menettely, jolla tarkistetaan näiden periaatteiden noudattaminen. Kestävyyden seurannassa olisi otettava huomioon taloudelliset tavoitteet (esimerkiksi uusien työpaikkojen luominen).

| 61. | Komissio ei riittävästi pohtinut kansainvälisten rahoituslaitosten johtamien toimien yhteydessä Phare-varoin aikaansaatavaa lisäarvoa ja katalyyttistä vaikutusta. Sääntelyinfrastruktuuriin on tehtävä valtavia investointeja, jotta yhteisön säännöstön voimaan saattaminen ja soveltaminen olisi mahdollista, ja vain osa näistä yleisistä tarpeista voidaan kattaa Phare-ohjelmasta. Siksi Phare-suuntaviivoissa edellytetään, että investointituki on kohdennettava toimiin, jotka eivät muutoin toteutuisi ja joiden katalyyttinen vaikutus on todennäköisesti suuri.

  Suositus nro 4Komission olisi analysoitava täydentävyyttä ja katalyyttistä vaikutusta nykyistä tarkemmin etenkin kansainvälisten rahoituslaitosten tai muiden kolmansien osapuolten johtamien hankkeiden kohdalla. |
| --- | --- |

61.

Komissio ei riittävästi pohtinut kansainvälisten rahoituslaitosten johtamien toimien yhteydessä Phare-varoin aikaansaatavaa lisäarvoa ja katalyyttistä vaikutusta. Sääntelyinfrastruktuuriin on tehtävä valtavia investointeja, jotta yhteisön säännöstön voimaan saattaminen ja soveltaminen olisi mahdollista, ja vain osa näistä yleisistä tarpeista voidaan kattaa Phare-ohjelmasta. Siksi Phare-suuntaviivoissa edellytetään, että investointituki on kohdennettava toimiin, jotka eivät muutoin toteutuisi ja joiden katalyyttinen vaikutus on todennäköisesti suuri.

Suositus nro 4Komission olisi analysoitava täydentävyyttä ja katalyyttistä vaikutusta nykyistä tarkemmin etenkin kansainvälisten rahoituslaitosten tai muiden kolmansien osapuolten johtamien hankkeiden kohdalla.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 11. toukokuuta 2006 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  SEC(1999) 1596 lopullinen: Suuntaviivat Phare-ohjelman täytäntöönpanemiseksi jäsenyyttä hakeneissa valtioissa vuosina 2000–2006 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3906/89 8 artiklan mukaisesti, Bryssel, 13.10.1999. Suuntaviivoja tarkistettiin syyskuussa 2002 ja joulukuussa 2003.

1

(2)  Investoinneilla tarkoitetaan tavallisesti rakennuksia, kalustoa ja laitteita, joiden osalta kansalliset viranomaiset tekevät rakennusurakoita ja tavarahankintoja koskevia sopimuksia. Instituutioiden kehittäminen tarkoittaa prosessia, jolla ehdokasmaita autetaan hankkimaan sellaiset rakenteet, strategiat, henkilöstöresurssit ja hallinnointivalmiudet, joita tarvitaan kyseisten maiden toimintakyvyn vahvistamiseksi talouden, yhteiskunnan, lainsäädännön ja hallinnon aloilla. Kehittämisen pääasiallinen väline on kumppanuustoiminta (ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 6/2003 twinning-toiminnasta pääasiallisena instituutioiden kehittämisen keinona ehdokasmaissa).

2

(3)  Kansalliseen ohjelmaan sisältyvä hanke koostuu tavallisesti useista osioista, jotka kaikki edistävät saman tavoitteen saavuttamista.

3

(4)  Phare-ohjelman osalta on tehty erään konsortion kanssa sopimus vuosittaisten väliarviointien tekemisestä.

4

(5)  EU:n lainsäädäntö kokonaisuudessaan eli Euroopan unionin perussopimukset, johdettu oikeus ja toimintaperiaatteet, sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö.

5

(6)  Lainoilla oli tarkoitus hankkia tietokonelaitteita suurimpaan osaan maan oikeusviranomaisten toimipaikoista.

6

(7)  Phare-ohjelman täytäntöönpanemisesta annetuissa suuntaviivoissa todetaan, että investointituen ”on edistettävä ensisijaisia liittymiskeskeisiä toimia, jotka eivät muuten toteutuisi tai toteutuisivat vasta myöhempänä ajankohtana”.

7

(8)  Phare-ohjelman täytäntöönpanemisesta annetuissa suuntaviivoissa todetaan, että investointituella ”ei pidä korvata muuta, erityisesti yksityissektorilta tai kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saatavaa tukea”.

8

(9)  Galatissa sijaitsevassa keskuksessa on asianmukaiset tilat jopa 250 turvapaikanhakijan vastaanottamiseksi ja majoittamiseksi.

9

(10)  Romaniaa koskevassa vuoden 2005 kokonaisvaltaisessa seurantakertomuksessa tuotiin esiin mahdollisten päällekkäisyyksien vaara rajavalvonnan alalla kansallista rahoitusta saaneiden suurten investointien, joita toteutetaan parhaillaan, ja aiemmin Phare-tukea saaneiden investointien välillä.

10

(11)  Ks. indikaattorit, jotka on muotoiltu väljien tavoitteiden tavoin (esimerkiksi ”sähkön tukkumarkkinoiden luominen ja toiminta sähkön yhtenäismarkkinoista annetun direktiivin mukaisesti” taikka ”järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaa koskevien EU-vaatimusten täyttäminen”).

11

(12)  From Pre-Accession to Accession, Interim Evaluation of Phare support allocated in 1999–2002 and Implemented until November 2003, konsolidoitu yhteenvetokertomus, maaliskuu 2004 (julkaisija Euroopan komissio).

12

From Pre-Accession to Accession, Interim Evaluation of Phare support allocated in 1999–2002 and Implemented until November 2003

---

LIITE I

PHARE-VAROJEN MYÖNTÄMINEN KANSALLISILLE OHJELMILLE

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Kansalliset ohjelmat (1) | Bulgaria | Romania |
| | Investoinnit | Instituutioiden kehittäminen | Yhteensä | Investoinnit | Instituutioiden kehittäminen | Yhteensä |
| 2000 | 34,625 | 31,095 | 65,720 | 146,595 | 68,425 | 215,020 |
| 2001 | 44,588 | 38,235 | 82,823 | 120,920 | 127,970 | 248,890 |
| 2002 | 54,112 | 40,788 | 94,900 | 147,436 | 118,064 | 265,500 |
| 2003 | 47,476 | 47,424 | 94,900 | 168,365 | 97,135 | 265,500 |
| 2004 | 81,511 | 91,014 | 172,525 | 223,010 | 182,290 | 405,300 |
| Yhteensä | 262,312 | 248,556 | 510,868 | 806,326 | 593,884 | 1 400,210 |
| Prosenttia | 51,3 % | 48,7 % | 100 % | 57,6 % | 42,4 % | 100,0 % |

(miljoonaa euroa)

Kansalliset ohjelmat (1)

Bulgaria

Romania

Investoinnit

Instituutioiden kehittäminen

Yhteensä

Investoinnit

Instituutioiden kehittäminen

Yhteensä

2000

34,625

31,095

65,720

146,595

68,425

215,020

2001

44,588

38,235

82,823

120,920

127,970

248,890

2002

54,112

40,788

94,900

147,436

118,064

265,500

2003

47,476

47,424

94,900

168,365

97,135

265,500

2004

81,511

91,014

172,525

223,010

182,290

405,300

Yhteensä

262,312

248,556

510,868

806,326

593,884

1 400,210

Prosenttia

51,3 %

48,7 %

100 %

57,6 %

42,4 %

100,0 %

---

(1)  Kansallisen ohjelman täytäntöönpano kestää useita vuosia.

Esimerkiksi Bulgarian vuoden 2004 kansallinen ohjelma hyväksyttiin syyskuussa 2004, jolloin hankkeiden toteuttamisen yleiseksi määräajaksi sovittiin 30. marraskuuta 2007.

---

LIITE II

Bulgarian vuoden 2000 kansallinen ohjelma

MÄÄRÄRAHOJEN HANKEKOHTAINEN ERITTELY

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Hankkeen tunnus | Tavoite ja hankkeet (lyhyt nimi) | Phare-tuki yhteensä | Instituutioiden kehittäminen | Investoinnit |
| | Talousuudistus | 5,500 | 4,000 | 1,500 |
| 0002.01 | Talousministeriön lujittaminen | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| 0002.02 | Lisätuki Bulgarian yksityistämisen seurantarahastolle | 1,500 | 0,000 | 1,500 |
| 0002.03 | Rautatiealan organisaatiouudistus | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| | Yhteisön säännöstön hyväksyminen ja sääntelykehyksen lujittaminen | 15,400 | 11,025 | 4,375 |
| 0003.01 | Televiestintäalan sääntelykehyksen lujittaminen | 2,450 | 1,750 | 0,700 |
| 0003.02 | Vaatimustenmukaisuuden arviointijärjestelmän perustaminen | 3,000 | 2,325 | 0,675 |
| 0003.03 | Julkisia hankintoja koskevan järjestelmän toteuttaminen | 1,300 | 1,000 | 0,300 |
| 0003.04 | Energia-alan sääntelyviranomaisen kehittäminen | 1,100 | 1,000 | 0,100 |
| 0003.05 | Energiatehokkuuselimen kehittäminen | 2,200 | 1,600 | 0,600 |
| 0003.06 | Ympäristöalan säännöstö ja hallintorakenteiden instituutioiden kehittäminen | 5,350 | 3,350 | 2,000 |
| | Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus | 15,000 | 1,080 | 13,920 |
| 0004.01 | Pk-yritysten laatusertifiointi | 5,000 | 0,200 | 4,800 |
| 0004.02 | Yrityshautomot pk-yrityksiä varten | 3,000 | 0,320 | 2,680 |
| 0004.03 | Ammatillinen koulutus | 5,000 | 0,240 | 4,760 |
| 0004.04 | Ammatillisten koulutuslaitosten kunnostaminen | 2,000 | 0,320 | 1,680 |
| | Oikeusvaltion lujittaminen ja haavoittuvien ryhmien suojelu | 16,500 | 4,555 | 11,945 |
| 0005.01 | Julkisen syyttäjän viraston lujittaminen | 3,000 | 1,200 | 1,800 |
| 0005.02 | Rajavartioston kalustoa Turkin vastaiselle rajalle | 9,000 | 0,500 | 8,500 |
| 0005.03 | Kansallisen huumeidentorjuntastrategian kehittäminen | 1,000 | 0,705 | 0,295 |
| 0005.04 | Lastensuojelua koskeva uudistus | 3,500 | 2,450 | 1,050 |
| | Julkiset varat ja EU-varojen hallinnointi | 13,320 | 10,435 | 2,885 |
| 0006.01 | Julkisen varainhoidon sisäisen valvonnan vahvistaminen | 2,000 | 1,500 | 0,500 |
| 0006.02 | Julkisen sektorin ulkoisesta tarkastuksesta huolehtivan elimen lujittaminen | 2,000 | 1,400 | 0,600 |
| 0006.03 | Verohallinnon uudistaminen ja nykyaikaistaminen | 2,000 | 1,800 | 0,200 |
| 0006.04 | Kansallisiin tilastoihin liittyvien hallintorakenteiden rakentaminen ja kehittäminen | 2,000 | 1,315 | 0,685 |
| 0006.05 | Maataloustilastojen rakenteen uudistaminen | 2,000 | 1,200 | 0,800 |
| 0006.06 | SAPARD-ohjelman toteuttamisvalmiuksien parantaminen | 1,000 | 0,900 | 0,100 |
| 0006.07 | Rahoituksesta ja sopimuksista vastaavan keskusyksikön valmiuksien kehittäminen | 0,320 | 0,320 | 0,000 |
| 0006.08 | Phare-hankkeiden valmistelun rahoitusväline | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| Yhteensä | 65,720 | 31,095 | 34,625 |

(miljoonaa euroa)

Hankkeen tunnus

Tavoite ja hankkeet (lyhyt nimi)

Phare-tuki yhteensä

Instituutioiden kehittäminen

Investoinnit

Talousuudistus

5,500

4,000

1,500

0002.01

Talousministeriön lujittaminen

2,000

2,000

0,000

0002.02

Lisätuki Bulgarian yksityistämisen seurantarahastolle

1,500

0,000

1,500

0002.03

Rautatiealan organisaatiouudistus

2,000

2,000

0,000

Yhteisön säännöstön hyväksyminen ja sääntelykehyksen lujittaminen

15,400

11,025

4,375

0003.01

Televiestintäalan sääntelykehyksen lujittaminen

2,450

1,750

0,700

0003.02

Vaatimustenmukaisuuden arviointijärjestelmän perustaminen

3,000

2,325

0,675

0003.03

Julkisia hankintoja koskevan järjestelmän toteuttaminen

1,300

1,000

0,300

0003.04

Energia-alan sääntelyviranomaisen kehittäminen

1,100

1,000

0,100

0003.05

Energiatehokkuuselimen kehittäminen

2,200

1,600

0,600

0003.06

Ympäristöalan säännöstö ja hallintorakenteiden instituutioiden kehittäminen

5,350

3,350

2,000

Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

15,000

1,080

13,920

0004.01

Pk-yritysten laatusertifiointi

5,000

0,200

4,800

0004.02

Yrityshautomot pk-yrityksiä varten

3,000

0,320

2,680

0004.03

Ammatillinen koulutus

5,000

0,240

4,760

0004.04

Ammatillisten koulutuslaitosten kunnostaminen

2,000

0,320

1,680

Oikeusvaltion lujittaminen ja haavoittuvien ryhmien suojelu

16,500

4,555

11,945

0005.01

Julkisen syyttäjän viraston lujittaminen

3,000

1,200

1,800

0005.02

Rajavartioston kalustoa Turkin vastaiselle rajalle

9,000

0,500

8,500

0005.03

Kansallisen huumeidentorjuntastrategian kehittäminen

1,000

0,705

0,295

0005.04

Lastensuojelua koskeva uudistus

3,500

2,450

1,050

Julkiset varat ja EU-varojen hallinnointi

13,320

10,435

2,885

0006.01

Julkisen varainhoidon sisäisen valvonnan vahvistaminen

2,000

1,500

0,500

0006.02

Julkisen sektorin ulkoisesta tarkastuksesta huolehtivan elimen lujittaminen

2,000

1,400

0,600

0006.03

Verohallinnon uudistaminen ja nykyaikaistaminen

2,000

1,800

0,200

0006.04

Kansallisiin tilastoihin liittyvien hallintorakenteiden rakentaminen ja kehittäminen

2,000

1,315

0,685

0006.05

Maataloustilastojen rakenteen uudistaminen

2,000

1,200

0,800

0006.06

SAPARD-ohjelman toteuttamisvalmiuksien parantaminen

1,000

0,900

0,100

0006.07

Rahoituksesta ja sopimuksista vastaavan keskusyksikön valmiuksien kehittäminen

0,320

0,320

0,000

0006.08

Phare-hankkeiden valmistelun rahoitusväline

2,000

2,000

0,000

Yhteensä

65,720

31,095

34,625

---

LIITE III

Romanian vuoden 2000 kansallinen ohjelma

MÄÄRÄRAHOJEN HANKEKOHTAINEN ERITTELY

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Hankkeen tunnus | Tavoite ja hanke (lyhyt nimi) | Phare-tuki yhteensä | Instituutioiden kehittäminen | Investoinnit |
| | Poliittiset kriteerit | 13,00 | 5,75 | 7,25 |
| RO-0004.01 | Oikeus- ja rangaistuslaitoksen lujittaminen | 8,00 | 0,75 | 7,25 |
| RO-0004.02 | Kansalaisyhteiskunta | 5,00 | 5,00 | |
| | Taloudelliset kriteerit | 40,90 | 12,975 | 27,925 |
| RO-0005.01 | Energia-alan vapauttaminen | 28,90 | 8,50 | 20,40 |
| RO-0005.02 | Pankkienvälinen maksujärjestelmä | 10,00 | 3,00 | 7,00 |
| RO-0005.03 | Arvopaperimarkkinoiden sääntely | 2,00 | 1,475 | 0,525 |
| | Yhteisön säännöstöstä johtuvien velvoitteiden toteuttaminen | 73,12 | 36,70 | 36,42 |
| RO-0006.01 | Teollisuuspolitiikka | 0,60 | 0,60 | |
| RO-0006.02 | Laadunvarmistuksen infrastruktuurit | 4,40 | 1,40 | 3,00 |
| RO-0006.03 | Pätevyyden vastavuoroinen tunnustaminen työelämässä | 1,65 | 1,35 | 0,30 |
| RO-0006.04 | Veronkantojärjestelmän parantaminen | 2,00 | 1,50 | 0,50 |
| RO-0006.05 | Julkiset hankinnat | 2,00 | 1,55 | 0,45 |
| RO-0006.06 | Sisäisen tarkastuksen ja varainhoidon parantaminen | 2,40 | 1,95 | 0,45 |
| RO-0006.07 | Romanian ylimmän tarkastuselimen lujittaminen | 1,60 | 0,90 | 0,70 |
| RO-0006.08 | Maatalouspolitiikka ja koordinointi | 4,00 | 3,50 | 0,50 |
| RO-0006.09 | Maataloustuotteiden laadunvalvonta | 2,55 | 1,55 | 1,00 |
| RO-0006.10 | Kasvinsuojelusäännöstö | 2,00 | 0,35 | 1,65 |
| RO-0006.11 | Eläinlääkintäsäännöstön hallinnointivalmiuksien parantaminen | 4,00 | 1,00 | 3,00 |
| RO-0006.12 | Viinialan säännöstön hallinnointivalmiuksien parantaminen | 2,00 | 1,00 | 1,00 |
| RO-0006.13 | Maataloustilastot ja alueelliset tilastot | 6,00 | 5,20 | 0,80 |
| RO-0006.14 | Ympäristösäännöstön soveltaminen | 8,00 | 5,50 | 2,50 |
| RO-0006.15 | Ajoneuvojen katsastuksen parantaminen | 3,00 | | 3,00 |
| RO-0006.16 | Rajavalvonnan lujittaminen | 18,92 | 1,60 | 17,32 |
| RO-0006.17 | Huumeidentorjunta | 1,00 | 0,75 | 0,25 |
| RO-0006.18 | Tukitoimet Euroopan yhdentymisprosessin lujittamiseksi | 7,00 | 7,00 | |
| | Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus | 88,00 | 13,00 | 75,00 |
| RO-0007.01 | Instituutioiden kehittämistä koskeva kansallinen kehityssuunnitelma | 13,00 | 13,00 | |
| RO-0007.02 | Alueellinen kehittäminen | 75,00 | | 75,00 |
| Yhteensä | 215,02 | 68,425 | 146,595 |

(miljoonaa euroa)

Hankkeen tunnus

Tavoite ja hanke (lyhyt nimi)

Phare-tuki yhteensä

Instituutioiden kehittäminen

Investoinnit

Poliittiset kriteerit

13,00

5,75

7,25

RO-0004.01

Oikeus- ja rangaistuslaitoksen lujittaminen

8,00

0,75

7,25

RO-0004.02

Kansalaisyhteiskunta

5,00

5,00

Taloudelliset kriteerit

40,90

12,975

27,925

RO-0005.01

Energia-alan vapauttaminen

28,90

8,50

20,40

RO-0005.02

Pankkienvälinen maksujärjestelmä

10,00

3,00

7,00

RO-0005.03

Arvopaperimarkkinoiden sääntely

2,00

1,475

0,525

Yhteisön säännöstöstä johtuvien velvoitteiden toteuttaminen

73,12

36,70

36,42

RO-0006.01

Teollisuuspolitiikka

0,60

0,60

RO-0006.02

Laadunvarmistuksen infrastruktuurit

4,40

1,40

3,00

RO-0006.03

Pätevyyden vastavuoroinen tunnustaminen työelämässä

1,65

1,35

0,30

RO-0006.04

Veronkantojärjestelmän parantaminen

2,00

1,50

0,50

RO-0006.05

Julkiset hankinnat

2,00

1,55

0,45

RO-0006.06

Sisäisen tarkastuksen ja varainhoidon parantaminen

2,40

1,95

0,45

RO-0006.07

Romanian ylimmän tarkastuselimen lujittaminen

1,60

0,90

0,70

RO-0006.08

Maatalouspolitiikka ja koordinointi

4,00

3,50

0,50

RO-0006.09

Maataloustuotteiden laadunvalvonta

2,55

1,55

1,00

RO-0006.10

Kasvinsuojelusäännöstö

2,00

0,35

1,65

RO-0006.11

Eläinlääkintäsäännöstön hallinnointivalmiuksien parantaminen

4,00

1,00

3,00

RO-0006.12

Viinialan säännöstön hallinnointivalmiuksien parantaminen

2,00

1,00

1,00

RO-0006.13

Maataloustilastot ja alueelliset tilastot

6,00

5,20

0,80

RO-0006.14

Ympäristösäännöstön soveltaminen

8,00

5,50

2,50

RO-0006.15

Ajoneuvojen katsastuksen parantaminen

3,00

3,00

RO-0006.16

Rajavalvonnan lujittaminen

18,92

1,60

17,32

RO-0006.17

Huumeidentorjunta

1,00

0,75

0,25

RO-0006.18

Tukitoimet Euroopan yhdentymisprosessin lujittamiseksi

7,00

7,00

Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

88,00

13,00

75,00

RO-0007.01

Instituutioiden kehittämistä koskeva kansallinen kehityssuunnitelma

13,00

13,00

RO-0007.02

Alueellinen kehittäminen

75,00

75,00

Yhteensä

215,02

68,425

146,595

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| IV. | On totta, että eräät tarkastetuista investointihankkeista eivät olleet toteutuneet tai eivät olleet toiminnassa tarkastuskäyntien ajankohtana. Tärkeimmät syyt viivästymisiin ja puutteisiin kyseisten hankkeiden täytäntöönpanossa ja päätökseen viemisessä olivat toisaalta juuri kansallisten viranomaisten hallinnointivalmiuksien puute ja toisaalta se, että tarvittavan yhteisrahoituksen ja muiden kansallisten resurssien asettaminen käyttöön on viivästynyt.
  Toimenpiteitä on kuitenkin toteutettu hallinnointivalmiuksien nostamiseksi tasolle, jolla voidaan varmistaa investointihankkeiden toteuttaminen ja loppuun saattaminen ohjelma-asiakirjoissa asetetuissa aikarajoissa.
  Samoin toteutetaan toimenpiteitä, joilla lisätään kaikkien toimijoiden (kansalliset viranomaiset, paikallisviranomaiset) tietoisuutta siitä, että ohjelmasuunnitteluvaiheessa on korvamerkittävä ja asetettava käyttöön lisärahoitusta ja henkilöresursseja, jotta investointihankkeiden asianmukainen hallinnointi ja kestävyys voidaan varmistaa sen jälkeen, kun ne on saatettu päätökseen ja kun ne ovat aloittaneet toimintansa. |
| --- | --- |

IV.

On totta, että eräät tarkastetuista investointihankkeista eivät olleet toteutuneet tai eivät olleet toiminnassa tarkastuskäyntien ajankohtana. Tärkeimmät syyt viivästymisiin ja puutteisiin kyseisten hankkeiden täytäntöönpanossa ja päätökseen viemisessä olivat toisaalta juuri kansallisten viranomaisten hallinnointivalmiuksien puute ja toisaalta se, että tarvittavan yhteisrahoituksen ja muiden kansallisten resurssien asettaminen käyttöön on viivästynyt.

Toimenpiteitä on kuitenkin toteutettu hallinnointivalmiuksien nostamiseksi tasolle, jolla voidaan varmistaa investointihankkeiden toteuttaminen ja loppuun saattaminen ohjelma-asiakirjoissa asetetuissa aikarajoissa.

Samoin toteutetaan toimenpiteitä, joilla lisätään kaikkien toimijoiden (kansalliset viranomaiset, paikallisviranomaiset) tietoisuutta siitä, että ohjelmasuunnitteluvaiheessa on korvamerkittävä ja asetettava käyttöön lisärahoitusta ja henkilöresursseja, jotta investointihankkeiden asianmukainen hallinnointi ja kestävyys voidaan varmistaa sen jälkeen, kun ne on saatettu päätökseen ja kun ne ovat aloittaneet toimintansa.

| V. | Yksityistämisen jälkeisten toimien rahaston tehokkuudessa ja vaikuttavuudessa on tosiaan ollut toivomisen varaa. Siksi EY:n lähetystö on toteuttanut toimia lopettaakseen Phare-varojen käytön aikataulusta edellä. Siirtymäkauden sekavasta tilanteesta selvinneiden viiden yrityksen kohdalla vaikutukset ovat kuitenkin olleet myönteisiä. Phare-investoinnit sähkömarkkinoihin ovat osaltaan edistäneet sähkön yhtenäismarkkinoista annetun direktiivin täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

V.

Yksityistämisen jälkeisten toimien rahaston tehokkuudessa ja vaikuttavuudessa on tosiaan ollut toivomisen varaa. Siksi EY:n lähetystö on toteuttanut toimia lopettaakseen Phare-varojen käytön aikataulusta edellä. Siirtymäkauden sekavasta tilanteesta selvinneiden viiden yrityksen kohdalla vaikutukset ovat kuitenkin olleet myönteisiä. Phare-investoinnit sähkömarkkinoihin ovat osaltaan edistäneet sähkön yhtenäismarkkinoista annetun direktiivin täytäntöönpanoa.

| VI. | Sekä teknisen elinkelpoisuuden että pitkäikäisyyden varmistamiseksi on toteutettu toimia takuusitoumusten ja huollon muodossa. Yleisemmällä tasolla tuensaajat ovat ymmärtäneet, että niiden on itse varmistettava resurssien pitkäikäisyys. Viime aikoina on käynyt myös ilmi, että yrityspuistojen ja -hautomojen suotuisa kehitys on alkuvaikeuksista huolimatta mahdollista. |
| --- | --- |

VI.

Sekä teknisen elinkelpoisuuden että pitkäikäisyyden varmistamiseksi on toteutettu toimia takuusitoumusten ja huollon muodossa. Yleisemmällä tasolla tuensaajat ovat ymmärtäneet, että niiden on itse varmistettava resurssien pitkäikäisyys. Viime aikoina on käynyt myös ilmi, että yrityspuistojen ja -hautomojen suotuisa kehitys on alkuvaikeuksista huolimatta mahdollista.

| VII. | Ensimmäinen luetelmakohta – Romanian ja Bulgarian hallinnointivalmiuksien heikkous on vaikuttanut Phare-ohjelmien täytäntöönpanoon monilla alueilla, mikä on viivästyttänyt joidenkin hankkeiden toteutusta. Komissio haluaa kuitenkin korostaa, että Bulgarian ja Romanian viranomaisten hallinnointivalmiudet ovat parantuneet ohjelmavuodesta 2000, vaikkakaan ei siinä määrin kuin olisi ollut suotavaa. Vuosien 2004–2006 monivuotisessa ohjelmassa on kiinnitetty tähän erityistä huomiota. Lisäksi vuonna 2005 on yhteisille seurantakomiteoille niiden pyynnöstä esitetty kattava selvitys Phare-henkilöstöstä, jota täytäntöönpanosta vastaavat tahot hankkeissa käyttävät. Selvitys on otettu huomioon vuoden 2005 ohjelmassa. Vuonna 2006 hankekuvauksissa on edellytetty erillistä lausuntoa hallinnointivalmiudesta.

  Toinen luetelmakohta – Pharen yhteisrahoitusta koskevia sääntöjä ja käytäntöjä on viime vuosina parannettu. Yhdistettyä yhteisrahoitusta on haluttu suosia rinnakkaisen yhteisrahoituksen kustannuksella. Myös yhteisrahoituksen raportointivaatimuksia on parannettu huomattavasti.

  Kolmas luetelmakohta – Phare-rahoituksen katalyyttinen vaikutus kansainvälisten rahoituslaitosten johtamien toimien yhteydessä on arvioitu niin hyvin kuin mahdollista. Tällä tavoin voidaan myös välttää päällekkäisyyttä muista lähteistä kuin Pharesta rahoitettavien hankkeiden kanssa. |
| --- | --- |

VII.

Ensimmäinen luetelmakohta – Romanian ja Bulgarian hallinnointivalmiuksien heikkous on vaikuttanut Phare-ohjelmien täytäntöönpanoon monilla alueilla, mikä on viivästyttänyt joidenkin hankkeiden toteutusta. Komissio haluaa kuitenkin korostaa, että Bulgarian ja Romanian viranomaisten hallinnointivalmiudet ovat parantuneet ohjelmavuodesta 2000, vaikkakaan ei siinä määrin kuin olisi ollut suotavaa. Vuosien 2004–2006 monivuotisessa ohjelmassa on kiinnitetty tähän erityistä huomiota. Lisäksi vuonna 2005 on yhteisille seurantakomiteoille niiden pyynnöstä esitetty kattava selvitys Phare-henkilöstöstä, jota täytäntöönpanosta vastaavat tahot hankkeissa käyttävät. Selvitys on otettu huomioon vuoden 2005 ohjelmassa. Vuonna 2006 hankekuvauksissa on edellytetty erillistä lausuntoa hallinnointivalmiudesta.

Toinen luetelmakohta – Pharen yhteisrahoitusta koskevia sääntöjä ja käytäntöjä on viime vuosina parannettu. Yhdistettyä yhteisrahoitusta on haluttu suosia rinnakkaisen yhteisrahoituksen kustannuksella. Myös yhteisrahoituksen raportointivaatimuksia on parannettu huomattavasti.

Kolmas luetelmakohta – Phare-rahoituksen katalyyttinen vaikutus kansainvälisten rahoituslaitosten johtamien toimien yhteydessä on arvioitu niin hyvin kuin mahdollista. Tällä tavoin voidaan myös välttää päällekkäisyyttä muista lähteistä kuin Pharesta rahoitettavien hankkeiden kanssa.

HUOMAUTUKSET

| 19. | Otantaan valikoituneissa hankkeissa esille tulleet tilanteet antavat todenmukaisen kuvan hankkeiden hallinnoinnissa kohdatuista vaikeuksista. Useimmissa tapauksissa tilanne on kuitenkin kehittynyt myönteisesti tarkastusajankohdan jälkeen, ja monissa tapauksissa on edistytty huomattavasti hankkeen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

19.

Otantaan valikoituneissa hankkeissa esille tulleet tilanteet antavat todenmukaisen kuvan hankkeiden hallinnoinnissa kohdatuista vaikeuksista. Useimmissa tapauksissa tilanne on kuitenkin kehittynyt myönteisesti tarkastusajankohdan jälkeen, ja monissa tapauksissa on edistytty huomattavasti hankkeen tavoitteiden saavuttamisessa.

| 21. | Ohjelmistovirheiden poistamiseksi on tehty työtä, ja sen seurauksena lopullinen hyväksyntätodistus allekirjoitettiin yleisen syyttäjän viraston ja toimittajan välillä 23. helmikuuta 2006. Pitkään kestänyt lopullisen hyväksynnän epääminen osoittaa, että tuensaaja oli tietoinen oikeuksistaan ja sovelsi niitä tavarantoimittajaan varmistaen tällä tavoin, että moitteettoman varainhoidon periaatteita noudatettiin ja tavarantoimittaja täytti velvollisuutensa. |
| --- | --- |

21.

Ohjelmistovirheiden poistamiseksi on tehty työtä, ja sen seurauksena lopullinen hyväksyntätodistus allekirjoitettiin yleisen syyttäjän viraston ja toimittajan välillä 23. helmikuuta 2006. Pitkään kestänyt lopullisen hyväksynnän epääminen osoittaa, että tuensaaja oli tietoinen oikeuksistaan ja sovelsi niitä tavarantoimittajaan varmistaen tällä tavoin, että moitteettoman varainhoidon periaatteita noudatettiin ja tavarantoimittaja täytti velvollisuutensa.

| 22. | Ennen tätä hanketta yleisen syyttäjän virastolla ei ollut tietokoneistamiseen tähtäävää ATK-strategiaa. Hanke aloitettiin analysoimalla yksityiskohtaisesti kaikki yleisen syyttäjän viraston käytettävissä olevat tietojärjestelmät ja laitteistot sekä laatimalla kattava toteutettavuustutkimus.
  Kun kaksi peräkkäistä Phare-rahoitettua hanketta tietotekniikan käyttöönottamiseksi yleisen syyttäjän virastossa on toteutettu, kaikki ovat nyt yhteydessä yhdennettyyn arkistointijärjestelmään (UIS). Järjestelmä ei ole kuitenkaan vielä kaikilta osin käytössä, koska tavarantoimittaja ei ole saattanut tavarantoimitustoimeksiantoa kokonaan päätökseen (raportointityökalut).
  Varastoidut työasemat on sittemmin luovutettu koulutuskeskukseen Batakiin ja muille yleisen syyttäjän virastoille. Kaikki nimetyt yleisen syyttäjän virastot ovat saaneet laitteistonsa ja niillä on nyt Internet-yhteys. |
| --- | --- |

22.

Ennen tätä hanketta yleisen syyttäjän virastolla ei ollut tietokoneistamiseen tähtäävää ATK-strategiaa. Hanke aloitettiin analysoimalla yksityiskohtaisesti kaikki yleisen syyttäjän viraston käytettävissä olevat tietojärjestelmät ja laitteistot sekä laatimalla kattava toteutettavuustutkimus.

Kun kaksi peräkkäistä Phare-rahoitettua hanketta tietotekniikan käyttöönottamiseksi yleisen syyttäjän virastossa on toteutettu, kaikki ovat nyt yhteydessä yhdennettyyn arkistointijärjestelmään (UIS). Järjestelmä ei ole kuitenkaan vielä kaikilta osin käytössä, koska tavarantoimittaja ei ole saattanut tavarantoimitustoimeksiantoa kokonaan päätökseen (raportointityökalut).

Varastoidut työasemat on sittemmin luovutettu koulutuskeskukseen Batakiin ja muille yleisen syyttäjän virastoille. Kaikki nimetyt yleisen syyttäjän virastot ovat saaneet laitteistonsa ja niillä on nyt Internet-yhteys.

| 23. | Sekä hankintaviranomainen että tuensaaja ovat osoittaneet toimineensa huolellisesti testaamalla tarkkaan tavarantoimittajan toimittaman järjestelmän toimivuuden. Tuensaaja ja hankintaviranomainen ovat tehneet aktiivisesti yhteistyötä tavarantoimittajan kanssa, jotta toimitussopimuksen täytäntöönpanoa viivästyttäneet tietojärjestelmän puutteet voitaisiin määrittää ja korjata. |
| --- | --- |

23.

Sekä hankintaviranomainen että tuensaaja ovat osoittaneet toimineensa huolellisesti testaamalla tarkkaan tavarantoimittajan toimittaman järjestelmän toimivuuden. Tuensaaja ja hankintaviranomainen ovat tehneet aktiivisesti yhteistyötä tavarantoimittajan kanssa, jotta toimitussopimuksen täytäntöönpanoa viivästyttäneet tietojärjestelmän puutteet voitaisiin määrittää ja korjata.

| 25. | Tätä investointihanketta, jolla on tarkoitus luoda toimiva maanlaajuinen oikeustapausten ja oikeudellisten asiakirjojen sähköinen hallinnointijärjestelmä (CDMS), ei ollut saatettu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen käyntiin mennessä. Tietotekniset laitteet olivat paikoillaan ja asennettuina kaikkialla, minne ne oli toimitettu, mutta ne eivät olleet kaikkialla toiminnassa.
  Komissio on ollut tietoinen tilanteesta yli kaksi vuotta ja on pyrkinyt ratkaisemaan yhteisrahoitusongelman Romanian viranomaisten kanssa.
  Poliittisen johdon vaihduttua oikeusministeriö onnistui kesäkuussa 2005 saamaan hallituksen hyväksynnän kahdelle yhteensä 22 miljoonan euron rahoitusleasingsopimukselle yhteisrahoitusvelvollisuuden täyttämiseksi (oikeusministeriön 12 miljoonan euron sopimus ja valtiovarainministeriön 10 miljoonan sopimus). Samalla hallitus hyväksyi oikeusministeriön tietotekniikan kehittämisstrategian, jossa ensimmäistä kertaa esitettiin tarkka tilannekuva koko sektorin tietoteknisistä valmiuksista, täsmällisistä laitteisto- ja ohjelmistotarpeista ja määrärahoista, jotka on korvamerkitty noiden tarpeiden kattamiseen.
  Hanke on määrä saada päätökseen vuoden 2006 maaliskuun loppuun mennessä, ja lähetystö seuraa tilanteen kehittymistä ja arvioi hankekuvauksessa esitettyjen tavoitteiden toteutumista. |
| --- | --- |

25.

Tätä investointihanketta, jolla on tarkoitus luoda toimiva maanlaajuinen oikeustapausten ja oikeudellisten asiakirjojen sähköinen hallinnointijärjestelmä (CDMS), ei ollut saatettu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen käyntiin mennessä. Tietotekniset laitteet olivat paikoillaan ja asennettuina kaikkialla, minne ne oli toimitettu, mutta ne eivät olleet kaikkialla toiminnassa.

Komissio on ollut tietoinen tilanteesta yli kaksi vuotta ja on pyrkinyt ratkaisemaan yhteisrahoitusongelman Romanian viranomaisten kanssa.

Poliittisen johdon vaihduttua oikeusministeriö onnistui kesäkuussa 2005 saamaan hallituksen hyväksynnän kahdelle yhteensä 22 miljoonan euron rahoitusleasingsopimukselle yhteisrahoitusvelvollisuuden täyttämiseksi (oikeusministeriön 12 miljoonan euron sopimus ja valtiovarainministeriön 10 miljoonan sopimus). Samalla hallitus hyväksyi oikeusministeriön tietotekniikan kehittämisstrategian, jossa ensimmäistä kertaa esitettiin tarkka tilannekuva koko sektorin tietoteknisistä valmiuksista, täsmällisistä laitteisto- ja ohjelmistotarpeista ja määrärahoista, jotka on korvamerkitty noiden tarpeiden kattamiseen.

Hanke on määrä saada päätökseen vuoden 2006 maaliskuun loppuun mennessä, ja lähetystö seuraa tilanteen kehittymistä ja arvioi hankekuvauksessa esitettyjen tavoitteiden toteutumista.

| 27. | Koska tarjouskilpailumenettelyissä oli sääntöjenvastaisuuksia, komissio kieltäytyi vahvistamasta kuudesta yrityshautomosta viiden sopimukset. Siksi EU rahoitti ainoastaan yhtä hautomoa ja muiden, kansallisesta talousarviosta rahoitettujen yrityshautomojen rakentamisen valvontaa. Hanke on edennyt tarkastuksen jälkeen. Montana Business Incubator on toiminnassa, tilat on saatu valmiiksi kahdessa muussa kaupungissa ja hanke etenee muissakin. Näin ollen on odotettavissa, että teollisuuden taantumisesta kärsivillä alueilla syntyy korvaavia uusia työpaikkoja. |
| --- | --- |

27.

Koska tarjouskilpailumenettelyissä oli sääntöjenvastaisuuksia, komissio kieltäytyi vahvistamasta kuudesta yrityshautomosta viiden sopimukset. Siksi EU rahoitti ainoastaan yhtä hautomoa ja muiden, kansallisesta talousarviosta rahoitettujen yrityshautomojen rakentamisen valvontaa. Hanke on edennyt tarkastuksen jälkeen. Montana Business Incubator on toiminnassa, tilat on saatu valmiiksi kahdessa muussa kaupungissa ja hanke etenee muissakin. Näin ollen on odotettavissa, että teollisuuden taantumisesta kärsivillä alueilla syntyy korvaavia uusia työpaikkoja.

| 28. | Täytäntöönpaneva taho Bulgariassa ei hoitanut hanketta asianmukaisesti ja rikkoi hankintasääntöjä erityisesti rakennussopimusten myöntämisvaiheessa, minkä vuoksi komissio ei voinut vahvistaa sopimuksia. Komission ennakkovalvonta siis johti siihen, että sopimusta ei vahvistettu, ja näin suojeltiin yhteisön varoja. |
| --- | --- |

28.

Täytäntöönpaneva taho Bulgariassa ei hoitanut hanketta asianmukaisesti ja rikkoi hankintasääntöjä erityisesti rakennussopimusten myöntämisvaiheessa, minkä vuoksi komissio ei voinut vahvistaa sopimuksia. Komission ennakkovalvonta siis johti siihen, että sopimusta ei vahvistettu, ja näin suojeltiin yhteisön varoja.

| 29. | Kumpikin tarkastetuista hankkeista todellakin viivästyi merkittävästi, mutta ne on saatettu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen käynnin jälkeen.
  Iasi-hanke on ollut toimintavalmis kesäkuusta 2005, ja Bacaun hanke saatiin valmiiksi marraskuussa 2005.
  Iasi-hankkeen viivästyminen johtui pääasiassa rakentajan (romanialainen yhteisyritys) heikosta suorituksesta.
  Bacaun hankkeessa viivästyminen johtui pääasiassa teknisen suunnittelun heikosta laadusta. Kyse oli geoteknisistä selvityksistä, joiden vuoksi huomattava uudelleensuunnittelu ja sopimusasiakirjojen muuttaminen oli tarpeen. |
| --- | --- |

29.

Kumpikin tarkastetuista hankkeista todellakin viivästyi merkittävästi, mutta ne on saatettu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen käynnin jälkeen.

Iasi-hanke on ollut toimintavalmis kesäkuusta 2005, ja Bacaun hanke saatiin valmiiksi marraskuussa 2005.

Iasi-hankkeen viivästyminen johtui pääasiassa rakentajan (romanialainen yhteisyritys) heikosta suorituksesta.

Bacaun hankkeessa viivästyminen johtui pääasiassa teknisen suunnittelun heikosta laadusta. Kyse oli geoteknisistä selvityksistä, joiden vuoksi huomattava uudelleensuunnittelu ja sopimusasiakirjojen muuttaminen oli tarpeen.

| 30. | On totta, että hankkeessa ei ole kyse matkailuinfrastruktuurin vaan virkistysinfrastruktuurin nykyaikaistamisesta. Phare-hankkeeseen kuulumattomia kahta ränsistynyttä uima-allasta ei ole vielä kunnostettu, vaikka sekä asiasta vastaava ministeriö että paikallinen tuensaaja ovat tätä toistuvasti suositelleet. |
| --- | --- |

30.

On totta, että hankkeessa ei ole kyse matkailuinfrastruktuurin vaan virkistysinfrastruktuurin nykyaikaistamisesta. Phare-hankkeeseen kuulumattomia kahta ränsistynyttä uima-allasta ei ole vielä kunnostettu, vaikka sekä asiasta vastaava ministeriö että paikallinen tuensaaja ovat tätä toistuvasti suositelleet.

| 31. | a) | Komissio on määrätietoisesti ollut korkealla tasolla yhteydessä sekä Moldovaan että Romaniaan. Tämän ansiosta sillalle johtava tie on rakenteilla ja sen on määrä valmistua vuoden 2006 loppuun mennessä. Rajatarkastuspisteiden perustamista valmistellaan. |
| --- | --- | --- |

31.

a)

Komissio on määrätietoisesti ollut korkealla tasolla yhteydessä sekä Moldovaan että Romaniaan. Tämän ansiosta sillalle johtava tie on rakenteilla ja sen on määrä valmistua vuoden 2006 loppuun mennessä. Rajatarkastuspisteiden perustamista valmistellaan.

| b) | Hanke on lakkautettu, ja DLAF:n (Romanian OLAF) suorittaman tutkinnan perusteella komissio katsoo, että hankemenot eivät ole hyväksyttäviä. Komission osuutta mukautetaan ja seuraavia maksuja ohjelmaan pienennetään. |
| --- | --- |

b)

Hanke on lakkautettu, ja DLAF:n (Romanian OLAF) suorittaman tutkinnan perusteella komissio katsoo, että hankemenot eivät ole hyväksyttäviä. Komission osuutta mukautetaan ja seuraavia maksuja ohjelmaan pienennetään.

| 34. | Tehottomuuden sekä siirtymävaikutuksen ja katalyyttisen vaikutuksen puuttumisen vuoksi komissio ehdotti rahaston purkamista ennen hankkeen päättymistä (vuonna 2008) ja esti EY:n varojen tehottoman käytön jatkumisen.






  a) | Rahaston hoitaja (ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki EBRD) olivat selvästikin aliarvioineet Bulgarian tuolloisesta liiketoimintaympäristöstä johtuvat vaikeudet. Hyväksyttäviä sijoitusmahdollisuuksia oli vaikea löytää, kuten rahaston hoitaja totesi kohta hankkeen käynnistämisen jälkeen. Ulkomaiset sijoittajat olivat jo ostaneet useimmat potentiaalia omaavat yritykset, tai paikalliset osakkeenomistajat olivat haluttomia myymään/jakamaan määräysvaltaa. |
| --- | --- | --- |

34.

Tehottomuuden sekä siirtymävaikutuksen ja katalyyttisen vaikutuksen puuttumisen vuoksi komissio ehdotti rahaston purkamista ennen hankkeen päättymistä (vuonna 2008) ja esti EY:n varojen tehottoman käytön jatkumisen.

a)

Rahaston hoitaja (ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki EBRD) olivat selvästikin aliarvioineet Bulgarian tuolloisesta liiketoimintaympäristöstä johtuvat vaikeudet. Hyväksyttäviä sijoitusmahdollisuuksia oli vaikea löytää, kuten rahaston hoitaja totesi kohta hankkeen käynnistämisen jälkeen. Ulkomaiset sijoittajat olivat jo ostaneet useimmat potentiaalia omaavat yritykset, tai paikalliset osakkeenomistajat olivat haluttomia myymään/jakamaan määräysvaltaa.

| b) | Bulgarian yksityistämisen seurantarahaston (BPPF) sijoituskohteena olleet viisi muuta yritystä ovat yhä toiminnassa, ja joidenkin tuotemerkeistä on tullut jopa paikallisesti tunnettuja. Näin ollen hankkeella on autettu ainakin muutamia yrityksiä selviämään vaikean vaiheen yli. |
| --- | --- |

b)

Bulgarian yksityistämisen seurantarahaston (BPPF) sijoituskohteena olleet viisi muuta yritystä ovat yhä toiminnassa, ja joidenkin tuotemerkeistä on tullut jopa paikallisesti tunnettuja. Näin ollen hankkeella on autettu ainakin muutamia yrityksiä selviämään vaikean vaiheen yli.

| c) | EBRD:n ei ollut vuosina 1997 ja 1998 helppo löytää sopivaa hoitajaa yksityistämisen seurantarahastolleen. Jouduttiin jopa järjestämään uusi tarjouskilpailu. On selvää, että noina vaikeina vuosina oli tarjottava kannustimia, jotta tällaiselle Bulgariassa toimivalle rahastolle löydettäisiin ammattimainen kansainvälinen hoitaja ja sijoittaja, joka noudattaisi edes liiketoimintaetiikan vähimmäisvaatimuksia. Hankkeen suunnittelijat luottivat esimerkin voimaan muuttamalla ensin lupaavien mutta varattomien entisten valtion omistamien teollisuuslaitosten suunnan ja luomalla sitten ammattimaisesti ja avoimesti johdettujen bulgarialaisyritysten kriittisen massan. |
| --- | --- |

c)

EBRD:n ei ollut vuosina 1997 ja 1998 helppo löytää sopivaa hoitajaa yksityistämisen seurantarahastolleen. Jouduttiin jopa järjestämään uusi tarjouskilpailu. On selvää, että noina vaikeina vuosina oli tarjottava kannustimia, jotta tällaiselle Bulgariassa toimivalle rahastolle löydettäisiin ammattimainen kansainvälinen hoitaja ja sijoittaja, joka noudattaisi edes liiketoimintaetiikan vähimmäisvaatimuksia. Hankkeen suunnittelijat luottivat esimerkin voimaan muuttamalla ensin lupaavien mutta varattomien entisten valtion omistamien teollisuuslaitosten suunnan ja luomalla sitten ammattimaisesti ja avoimesti johdettujen bulgarialaisyritysten kriittisen massan.

| 35. | Tilintarkastustuomioistuin on pannut myönteisesti merkille, että komissio, joka pelkäsi kilpailun vääristyvän paikallisilla markkinoilla ja kohtasi Bulgarian viranomaisten taholta kasvavaa vastustusta, toimi ennakoivasti lopettamalla BPPF:n etuajassa (vuonna 2002, eikä vasta 2008) ja pysäytti EU:n varojen tehottoman käytön. |
| --- | --- |

35.

Tilintarkastustuomioistuin on pannut myönteisesti merkille, että komissio, joka pelkäsi kilpailun vääristyvän paikallisilla markkinoilla ja kohtasi Bulgarian viranomaisten taholta kasvavaa vastustusta, toimi ennakoivasti lopettamalla BPPF:n etuajassa (vuonna 2002, eikä vasta 2008) ja pysäytti EU:n varojen tehottoman käytön.

| 36. | Kun yhteisrahoitetaan hankkeita, joilla tuetaan siirtymätalouksissa yksityistämistä oman pääoman ehtoisin varoin, on tavallista, että teknisen avun elementtiä (tässä tapauksessa pääomasijoittajan hallinnointipalkkio) tuetaan julkisin varoin.
  Lopullinen onnistuminen riippuu pankista ja viime kädessä pankin löytämän pääomasijoittajan toiminnasta. Tällaiseen järjestelyyn voi sisältyä sentasoisia riskejä, että komissio aikoi pienentää niitä kohdentamalla varat EBRD:lle, koska se on tähän alaan ja alueeseen erikoistunut rahoituslaitos.
  Marraskuussa 2001 tehdyn hallintoneuvoston päätöksen jälkeen komissio otti yhteyttä EBRD:hen, jotta Phare 2000- ja Phare 2001 -ohjelmien puitteissa allekirjoitettujen rahoituspöytäkirjojen nojalla jäljellä olevia varoja ei käytettäisi.
  Katalyyttisestä vaikutuksesta voidaan todeta, että ilman komission rahoitusta EBRD ei todennäköisesti olisi käynnistänyt tällaista rahoitusjärjestelyä, jolloin yksikään yritys ei olisi hyötynyt riskipääomarahoituksesta. |
| --- | --- |

36.

Kun yhteisrahoitetaan hankkeita, joilla tuetaan siirtymätalouksissa yksityistämistä oman pääoman ehtoisin varoin, on tavallista, että teknisen avun elementtiä (tässä tapauksessa pääomasijoittajan hallinnointipalkkio) tuetaan julkisin varoin.

Lopullinen onnistuminen riippuu pankista ja viime kädessä pankin löytämän pääomasijoittajan toiminnasta. Tällaiseen järjestelyyn voi sisältyä sentasoisia riskejä, että komissio aikoi pienentää niitä kohdentamalla varat EBRD:lle, koska se on tähän alaan ja alueeseen erikoistunut rahoituslaitos.

Marraskuussa 2001 tehdyn hallintoneuvoston päätöksen jälkeen komissio otti yhteyttä EBRD:hen, jotta Phare 2000- ja Phare 2001 -ohjelmien puitteissa allekirjoitettujen rahoituspöytäkirjojen nojalla jäljellä olevia varoja ei käytettäisi.

Katalyyttisestä vaikutuksesta voidaan todeta, että ilman komission rahoitusta EBRD ei todennäköisesti olisi käynnistänyt tällaista rahoitusjärjestelyä, jolloin yksikään yritys ei olisi hyötynyt riskipääomarahoituksesta.

| 37. | Komission yksiköiden ja kansainvälisten rahoituslaitosten yhteiset ponnistukset sekä vuoden 2000 Phare-hankkeisiin liittyvät toimet (ei ainoastaan investointikomponentit vaan myös tärkeä instituutioiden kehittämiskomponentti, jota kertomuksessa ei mainittu) toimivat katalysaattorina markkinasääntöjen ja täytäntöönpanon vakaalle ja kestävälle kehittymiselle edistäen samalla mukautumista EU:n normeihin ja standardeihin. Alkuperäisessä hankekuvauksessa esitetyt määräajat olivat melko optimistisia, ja niitä oli muutettava. |
| --- | --- |

37.

Komission yksiköiden ja kansainvälisten rahoituslaitosten yhteiset ponnistukset sekä vuoden 2000 Phare-hankkeisiin liittyvät toimet (ei ainoastaan investointikomponentit vaan myös tärkeä instituutioiden kehittämiskomponentti, jota kertomuksessa ei mainittu) toimivat katalysaattorina markkinasääntöjen ja täytäntöönpanon vakaalle ja kestävälle kehittymiselle edistäen samalla mukautumista EU:n normeihin ja standardeihin. Alkuperäisessä hankekuvauksessa esitetyt määräajat olivat melko optimistisia, ja niitä oli muutettava.

| 38. | EY:n rahoittamalla osiolla saavutettiin tavoite tukea niitä avainelimiä, ”joiden infrastruktuuria tai valmiuksia panna täytäntöön yhteisön säännöstö ja valvoa sen noudattamista on vahvistettava”.
  Poliittisesta näkökulmasta Phare-rahoitus toimi katalysaattorina, mikä on osoitus tässä kertomuksessa aiemmin peräänkuulutetusta yhteistyöstä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa.
  Oikeudellisesta ja teknisestä näkökulmasta näiden investointien tuensaajia ovat ne elimet, jotka Romaniassa panevat toimivia energiamarkkinoita koskevat yhteisön säännöstön vaatimukset täytäntöön. Sääntelyviranomainen vahvistaa sekundäärilainsäädännön. Sen suorittama markkinoiden seuranta perustuu itse asiassa markkinaoperaattorilta ja sähkönsiirron tarjoajalta saatavien tietojen luotettavuuteen.
  Phare-investoinnit ovat edistäneet sähkön yhtenäismarkkinoista annetun direktiivin täytäntöönpanoa edellyttämällä syrjimättömyyttä, turvallisuutta ja tehokasta toimintaa kaikkien järjestelmän käyttäjien eduksi. |
| --- | --- |

38.

EY:n rahoittamalla osiolla saavutettiin tavoite tukea niitä avainelimiä, ”joiden infrastruktuuria tai valmiuksia panna täytäntöön yhteisön säännöstö ja valvoa sen noudattamista on vahvistettava”.

Poliittisesta näkökulmasta Phare-rahoitus toimi katalysaattorina, mikä on osoitus tässä kertomuksessa aiemmin peräänkuulutetusta yhteistyöstä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa.

Oikeudellisesta ja teknisestä näkökulmasta näiden investointien tuensaajia ovat ne elimet, jotka Romaniassa panevat toimivia energiamarkkinoita koskevat yhteisön säännöstön vaatimukset täytäntöön. Sääntelyviranomainen vahvistaa sekundäärilainsäädännön. Sen suorittama markkinoiden seuranta perustuu itse asiassa markkinaoperaattorilta ja sähkönsiirron tarjoajalta saatavien tietojen luotettavuuteen.

Phare-investoinnit ovat edistäneet sähkön yhtenäismarkkinoista annetun direktiivin täytäntöönpanoa edellyttämällä syrjimättömyyttä, turvallisuutta ja tehokasta toimintaa kaikkien järjestelmän käyttäjien eduksi.

| 39. | Tilintarkastustuomioistuimen esille ottamien viivästymisten jälkeen rahoituksesta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö (CFCU) on antanut lopulliset hyväksyntätodistukset lokakuussa 2005 ja toimittanut ne ohjelmistotoimittajalle. CFCU:n mukaan ohjelmisto toimii nyt ja vuoden 2003 alussa asennettua tietotekniikkaa käytetään aiottuun tarkoitukseen.
  Loppumaksu suoritettiin joulukuussa 2003, jolloin annettiin sekä toimintatakuu että loppu maksusta. Takuu kattoi summan, joka vastaa vähintään ohjelmiston toimimattomuuden kustannuksia, ja samaan aikaan kaupallinen takuu oli voimassa teknisiä korjauksia varten. |
| --- | --- |

39.

Tilintarkastustuomioistuimen esille ottamien viivästymisten jälkeen rahoituksesta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö (CFCU) on antanut lopulliset hyväksyntätodistukset lokakuussa 2005 ja toimittanut ne ohjelmistotoimittajalle. CFCU:n mukaan ohjelmisto toimii nyt ja vuoden 2003 alussa asennettua tietotekniikkaa käytetään aiottuun tarkoitukseen.

Loppumaksu suoritettiin joulukuussa 2003, jolloin annettiin sekä toimintatakuu että loppu maksusta. Takuu kattoi summan, joka vastaa vähintään ohjelmiston toimimattomuuden kustannuksia, ja samaan aikaan kaupallinen takuu oli voimassa teknisiä korjauksia varten.

| 41. | Romania on osapuolena kansainvälisissä sopimuksissa, joiden mukaan valtio on velvollinen ottamaan vastaan maahanmuuttajia, turvapaikanhakijoita ja turvapaikan saaneita henkilöitä ja tarjoamaan heille asianmukaiset elinolot. Näin ollen Romania oli velvollinen luomaan riittävät valmiudet, joilla voitaisiin kattaa hankekuvausta laadittaessa odotettavissa olleisiin muuttovirtoihin liittyvät tarpeet. Sekä muuttovirtojen laajuutta että suuntaa on vaikea ennakoida, koska ne muuttuvat heti kun niiden hallintakeinoja ja hallinnan astetta tietyssä paikassa muutetaan. Asiantuntijoiden tekemä analyysi kuitenkin viittasi muuttovirtojen mahdolliseen lisääntymiseen. Lisäksi Romanian viranomaiset katsoivat, että Romanian itärajalla olevien alueiden heikko talouskehitys ja alueen epävakaus aiheuttaisi edelleen muuttovirtoja. Viranomaiset hakivat niiden hallitsemiseksi EY:n Phare-investointitukea, jota niille myös myönnettiin.
  Romanian ja EU:n asiantuntijoiden mukaan keskuksen alikäyttö on väliaikaista, ja tilanne hyvin todennäköisesti muuttuu maan liityttyä EU:hun. Tilojen vaihtoehtoinen käyttö voisi kuitenkin olla mielekästä ennen suurempien maahanmuuttajamäärien saapumista.
  Bangladeshiläisten pakolaisten siirtämistä muista keskuksista Galatiin pidettiin hyvänä asiana, koska turvapaikanhakijoiden ryhmittely kulttuuritaustan mukaan on suositeltavaa. Se myös tekee menettelyistä viranomaisten kannalta sujuvampia (tuomarit, tulkit jne.). |
| --- | --- |

41.

Romania on osapuolena kansainvälisissä sopimuksissa, joiden mukaan valtio on velvollinen ottamaan vastaan maahanmuuttajia, turvapaikanhakijoita ja turvapaikan saaneita henkilöitä ja tarjoamaan heille asianmukaiset elinolot. Näin ollen Romania oli velvollinen luomaan riittävät valmiudet, joilla voitaisiin kattaa hankekuvausta laadittaessa odotettavissa olleisiin muuttovirtoihin liittyvät tarpeet. Sekä muuttovirtojen laajuutta että suuntaa on vaikea ennakoida, koska ne muuttuvat heti kun niiden hallintakeinoja ja hallinnan astetta tietyssä paikassa muutetaan. Asiantuntijoiden tekemä analyysi kuitenkin viittasi muuttovirtojen mahdolliseen lisääntymiseen. Lisäksi Romanian viranomaiset katsoivat, että Romanian itärajalla olevien alueiden heikko talouskehitys ja alueen epävakaus aiheuttaisi edelleen muuttovirtoja. Viranomaiset hakivat niiden hallitsemiseksi EY:n Phare-investointitukea, jota niille myös myönnettiin.

Romanian ja EU:n asiantuntijoiden mukaan keskuksen alikäyttö on väliaikaista, ja tilanne hyvin todennäköisesti muuttuu maan liityttyä EU:hun. Tilojen vaihtoehtoinen käyttö voisi kuitenkin olla mielekästä ennen suurempien maahanmuuttajamäärien saapumista.

Bangladeshiläisten pakolaisten siirtämistä muista keskuksista Galatiin pidettiin hyvänä asiana, koska turvapaikanhakijoiden ryhmittely kulttuuritaustan mukaan on suositeltavaa. Se myös tekee menettelyistä viranomaisten kannalta sujuvampia (tuomarit, tulkit jne.).

| 42. | Eräs toinen vastaanottokeskus – Timisoara – on otettu vaihtoehtoiseen käyttöön. Romanian valtio on suostunut majoittamaan siellä UNCHCR:n pyynnöstä 450 turvapaikkaa tarvitsevaa henkilöä, kunnes heidät lopullisesti hyväksytään muihin valtioihin. Tälle keskukselle voitaisiin ajatella samanlaista ratkaisua, ja lähetystö ottaa tämän mahdollisuuden esille Romanian viranomaisten kanssa käytävissä keskusteluissa.
  Maaliskuussa 2006 tehdyssä vertaisarvioinnissa EU:n asiantuntijat totesivat, että he edelleen odottavat suurta määrää maahanmuuttajia Romanian liityttyä EU:hun. |
| --- | --- |

42.

Eräs toinen vastaanottokeskus – Timisoara – on otettu vaihtoehtoiseen käyttöön. Romanian valtio on suostunut majoittamaan siellä UNCHCR:n pyynnöstä 450 turvapaikkaa tarvitsevaa henkilöä, kunnes heidät lopullisesti hyväksytään muihin valtioihin. Tälle keskukselle voitaisiin ajatella samanlaista ratkaisua, ja lähetystö ottaa tämän mahdollisuuden esille Romanian viranomaisten kanssa käytävissä keskusteluissa.

Maaliskuussa 2006 tehdyssä vertaisarvioinnissa EU:n asiantuntijat totesivat, että he edelleen odottavat suurta määrää maahanmuuttajia Romanian liityttyä EU:hun.

| 44. | Huollon varmistavan kansallisen rahoituksen puute on sittemmin korjattu.
  Bulgariassa yleisen syyttäjän virasto on antanut lisäresursseja järjestelmän ylläpitoon ja takuuaikaa on jatkettu.
  Romaniassa oikeusalan investointien kestävyyden edellyttämän ATK-asiantuntemuksen, -huollon ja -tuen varmistaminen sisällytettiin Romanian hallituksen kesäkuussa 2005 hyväksymään toimintasuunnitelmaan oikeuslaitoksen uudistamiseksi.
  Komissio seuraa näitä näkökohtia edelleen tiiviisti. |
| --- | --- |

44.

Huollon varmistavan kansallisen rahoituksen puute on sittemmin korjattu.

Bulgariassa yleisen syyttäjän virasto on antanut lisäresursseja järjestelmän ylläpitoon ja takuuaikaa on jatkettu.

Romaniassa oikeusalan investointien kestävyyden edellyttämän ATK-asiantuntemuksen, -huollon ja -tuen varmistaminen sisällytettiin Romanian hallituksen kesäkuussa 2005 hyväksymään toimintasuunnitelmaan oikeuslaitoksen uudistamiseksi.

Komissio seuraa näitä näkökohtia edelleen tiiviisti.

| 46. | Taloudellinen Phare-tuki lakkaa kyseisen sopimuksen päättyessä. Toteutusjärjestelyjen ja yhteisrahoituksen on määrä varmistaa tuensaajan sitoutuminen hankkeeseen laitteiden käyttöiän. Pidempiaikainen kestävyys on tuensaajan vastuulla. |
| --- | --- |

46.

Taloudellinen Phare-tuki lakkaa kyseisen sopimuksen päättyessä. Toteutusjärjestelyjen ja yhteisrahoituksen on määrä varmistaa tuensaajan sitoutuminen hankkeeseen laitteiden käyttöiän. Pidempiaikainen kestävyys on tuensaajan vastuulla.

| 47. | Hankkeeseen suunniteltua koulutusosiota koskeva tarjouskilpailu ei tuottanut tulosta. Käynnistettiin uusi tarjouskilpailu, joka sekin oli tulokseton. Tämä osoittaa, että hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi on nähty vaivaa menettelyjä noudattaen. Laitteistokoulutuksen järjestivät lopulta Bulgarian rajavartioston sisäiset kouluttajat. |
| --- | --- |

47.

Hankkeeseen suunniteltua koulutusosiota koskeva tarjouskilpailu ei tuottanut tulosta. Käynnistettiin uusi tarjouskilpailu, joka sekin oli tulokseton. Tämä osoittaa, että hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi on nähty vaivaa menettelyjä noudattaen. Laitteistokoulutuksen järjestivät lopulta Bulgarian rajavartioston sisäiset kouluttajat.

| 48. | EY:n rahoittamat autot tekivät mahdolliseksi mittavammat ja edistyneemmät tekniset toiminnot (liikkuvuus) ja varastoinnin (valvontalaitteiston asentaminen). Jälleen kerran tuloksellinen hankintamenettely edellyttää riittävää kiinnostusta markkinoiden taholta ja sääntöjen noudattamista. Komission on myös varmistettava, että Phare-asetuksen nojalla hankittujen tavaroiden hyväksyttävyyttä koskevia säännöksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

48.

EY:n rahoittamat autot tekivät mahdolliseksi mittavammat ja edistyneemmät tekniset toiminnot (liikkuvuus) ja varastoinnin (valvontalaitteiston asentaminen). Jälleen kerran tuloksellinen hankintamenettely edellyttää riittävää kiinnostusta markkinoiden taholta ja sääntöjen noudattamista. Komission on myös varmistettava, että Phare-asetuksen nojalla hankittujen tavaroiden hyväksyttävyyttä koskevia säännöksiä noudatetaan.

| 49. | a) | Takuuaikaa jatkettiin vuodella näiden vaikeuksien vuoksi, ja kaikki puutteet korjattiin tuensaajalle veloituksetta. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Takuuaikaa jatkettiin vuodella näiden vaikeuksien vuoksi, ja kaikki puutteet korjattiin tuensaajalle veloituksetta.

| b) | Lämpökamerat olivat ainoat laitteet, jotka olivat käyttämättä useita kuukausia eli sen ajan, kun kamerat lähetettiin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan korjattaviksi, lähetettiin takaisin ja asennettiin uudelleen.
  Koska tämäntyyppisten laitteiden markkinat ovat melko rajalliset, oli perusteltua hyväksyä paras tarjous, vaikka yhteenkään teknisesti soveltuvaan tarjoukseen ei sisältynyt paikallisia huoltovalmiuksia.
  Toimitettuja laitteita käytettiin kentällä tuensaajan tarvearvioinnin ja ennen sopimusta ja toimitusta tehdyn riskianalyysin perusteella.
  Valvonta- ja ajokaluston suhteen ei asiantuntijakäynneillä havaittu päällekkäisyyksiä. |
| --- | --- |

b)

Lämpökamerat olivat ainoat laitteet, jotka olivat käyttämättä useita kuukausia eli sen ajan, kun kamerat lähetettiin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan korjattaviksi, lähetettiin takaisin ja asennettiin uudelleen.

Koska tämäntyyppisten laitteiden markkinat ovat melko rajalliset, oli perusteltua hyväksyä paras tarjous, vaikka yhteenkään teknisesti soveltuvaan tarjoukseen ei sisältynyt paikallisia huoltovalmiuksia.

Toimitettuja laitteita käytettiin kentällä tuensaajan tarvearvioinnin ja ennen sopimusta ja toimitusta tehdyn riskianalyysin perusteella.

Valvonta- ja ajokaluston suhteen ei asiantuntijakäynneillä havaittu päällekkäisyyksiä.

| c) | Tavaroiden vastaavuus teknisen erittelyn kanssa tarkastettiin ensin tarjousasiakirjoista, ja rajavartioston asiantuntijat tarkastivat asian vielä valmistajan tehtaalla ennen toimitusta. Tuolloin ei havaittu poikkeamia. Näin ollen voidaan katsoa, että asianmukaista huolellisuutta on noudatettu. |
| --- | --- |

c)

Tavaroiden vastaavuus teknisen erittelyn kanssa tarkastettiin ensin tarjousasiakirjoista, ja rajavartioston asiantuntijat tarkastivat asian vielä valmistajan tehtaalla ennen toimitusta. Tuolloin ei havaittu poikkeamia. Näin ollen voidaan katsoa, että asianmukaista huolellisuutta on noudatettu.

| 50. | EU on pyytänyt Romaniaa toteuttamaan toimia täyttääkseen korkean tason rajavalvonnan vaatimukset erityisesti sen pohjois- ja itärajoilla. Tavoitteen saavuttaminen vie aikaa, ja Romanian on sinnikkäästi edettävä kohti tätä päämäärää.
  Romania on sitoutunut kaluston lisähankintaan ja huoltoon sekä kouluttamaan henkilöstöä kaluston käytössä. Se on tähän mennessä pitänyt nämä sitoumukset. Toteutuksen seurantaa kuitenkin parannetaan edelleen (peräti kaksi vertaisarviointikäyntiä vuonna 2005 ja yksi suunnitteilla kevääksi 2006). |
| --- | --- |

50.

EU on pyytänyt Romaniaa toteuttamaan toimia täyttääkseen korkean tason rajavalvonnan vaatimukset erityisesti sen pohjois- ja itärajoilla. Tavoitteen saavuttaminen vie aikaa, ja Romanian on sinnikkäästi edettävä kohti tätä päämäärää.

Romania on sitoutunut kaluston lisähankintaan ja huoltoon sekä kouluttamaan henkilöstöä kaluston käytössä. Se on tähän mennessä pitänyt nämä sitoumukset. Toteutuksen seurantaa kuitenkin parannetaan edelleen (peräti kaksi vertaisarviointikäyntiä vuonna 2005 ja yksi suunnitteilla kevääksi 2006).

| 51. | Kun rakennukset saadaan Bulgariassa valmiiksi ja rajallinen paikallinen rahoitus saadaan kokoon varusteita ja johdon palkkoja varten, on hyvät mahdollisuudet, että kaikista kuudesta yrityshautomosta tulee elinkelpoisia. Töiden valvojan loppuraportin mukaan tilat on kahdessa muussa kaupungissa saatu valmiiksi ja ne ovat saaneet virallisen käyttöönottoluvan. Näin ollen kolme yrityshautomoa on nyt toiminnassa tai valmiina aloittamaan toimintansa.
  Romaniassa Iasi-hanke on ollut toiminnassa kesäkuusta 2005, ja Bacaun hanke saatettiin päätökseen marraskuussa 2005. |
| --- | --- |

51.

Kun rakennukset saadaan Bulgariassa valmiiksi ja rajallinen paikallinen rahoitus saadaan kokoon varusteita ja johdon palkkoja varten, on hyvät mahdollisuudet, että kaikista kuudesta yrityshautomosta tulee elinkelpoisia. Töiden valvojan loppuraportin mukaan tilat on kahdessa muussa kaupungissa saatu valmiiksi ja ne ovat saaneet virallisen käyttöönottoluvan. Näin ollen kolme yrityshautomoa on nyt toiminnassa tai valmiina aloittamaan toimintansa.

Romaniassa Iasi-hanke on ollut toiminnassa kesäkuusta 2005, ja Bacaun hanke saatettiin päätökseen marraskuussa 2005.

| 52. | Täytäntöönpanevan yksikön/aluekehityksen ja julkisten töiden ministeriön johdon puutteiden lisäksi paikalliset sidosryhmät eivät selvästikään olleet tarpeeksi sitoutuneita. Eräät kunnat ovat kuitenkin viime aikoina aktivoituneet ja etsivät lisärahoitusta. Äskettäin päätettiin YK:n kehitysohjelman/olemassa olevien yrityshautomoiden JOBS-verkoston yhdistymisestä Bulgarian aluekehitysvirastojen ja yrityskeskusten yhteenliittymään, joka on sitoutunut hoitamaan viittä yrityshautomoa Montanaa lukuun ottamatta. Tämä voi antaa uutta potkua ja tarvittavaa osaamista/resursseja jäljellä olevien yrityshautomoiden hoitamiseksi tehokkaalla ja kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

52.

Täytäntöönpanevan yksikön/aluekehityksen ja julkisten töiden ministeriön johdon puutteiden lisäksi paikalliset sidosryhmät eivät selvästikään olleet tarpeeksi sitoutuneita. Eräät kunnat ovat kuitenkin viime aikoina aktivoituneet ja etsivät lisärahoitusta. Äskettäin päätettiin YK:n kehitysohjelman/olemassa olevien yrityshautomoiden JOBS-verkoston yhdistymisestä Bulgarian aluekehitysvirastojen ja yrityskeskusten yhteenliittymään, joka on sitoutunut hoitamaan viittä yrityshautomoa Montanaa lukuun ottamatta. Tämä voi antaa uutta potkua ja tarvittavaa osaamista/resursseja jäljellä olevien yrityshautomoiden hoitamiseksi tehokkaalla ja kestävällä tavalla.

| 53. | Tämäntapaiset yrityspuistot ovat todellakin Romaniassa uusi väline, jolla houkutellaan sijoittajia ja pienyrityksiä. Näin ollen yrityspuistojen kokemattoman johdon, kuten myös yrityshautomoiden ja yrityskeskusten johdon oppimiskäyrä nousee jyrkästi.
  Lähetystö on rohkaissut niiden johtohenkilöitä vaihtamaan kokemuksia maan eri osissa ja ulkomailla olevien kollegojensa kanssa, tutustumiskäynnit mukaan luettuina. Muualla Romaniassa (esim. Aradissa ja Baia Maressa) sijaitsevien yrityspuistojen toimintatapa on ollut dynaaminen ja tuloksellinen, ja ne ovat kehityksessään paljon pidemmällä ja täydessä käytössä toimittuaan vasta suhteellisen lyhyen ajan. Toivottavasti näitä kokemuksia voidaan onnistuneesti siirtää muihin yrityspuistoihin. |
| --- | --- |

53.

Tämäntapaiset yrityspuistot ovat todellakin Romaniassa uusi väline, jolla houkutellaan sijoittajia ja pienyrityksiä. Näin ollen yrityspuistojen kokemattoman johdon, kuten myös yrityshautomoiden ja yrityskeskusten johdon oppimiskäyrä nousee jyrkästi.

Lähetystö on rohkaissut niiden johtohenkilöitä vaihtamaan kokemuksia maan eri osissa ja ulkomailla olevien kollegojensa kanssa, tutustumiskäynnit mukaan luettuina. Muualla Romaniassa (esim. Aradissa ja Baia Maressa) sijaitsevien yrityspuistojen toimintatapa on ollut dynaaminen ja tuloksellinen, ja ne ovat kehityksessään paljon pidemmällä ja täydessä käytössä toimittuaan vasta suhteellisen lyhyen ajan. Toivottavasti näitä kokemuksia voidaan onnistuneesti siirtää muihin yrityspuistoihin.

| 54. | Hankkeiden tuensaajilta saatujen tuoreimpien tietojen mukaan näyttää siltä, että ennakoitujen uusien työpaikkojen määrä on todella saatettu yliarvioida. Työpaikkoja on luotu tähän mennessä 50 ja vuoden 2006 loppuun mennessä odotetaan luotavan vielä 100. Koska paikallinen tuensaaja on äskettäin saanut tämän investoinnin hyväksytyksi tiede- ja teknologiapuistoksi, luvut todennäköisesti paranevat tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

54.

Hankkeiden tuensaajilta saatujen tuoreimpien tietojen mukaan näyttää siltä, että ennakoitujen uusien työpaikkojen määrä on todella saatettu yliarvioida. Työpaikkoja on luotu tähän mennessä 50 ja vuoden 2006 loppuun mennessä odotetaan luotavan vielä 100. Koska paikallinen tuensaaja on äskettäin saanut tämän investoinnin hyväksytyksi tiede- ja teknologiapuistoksi, luvut todennäköisesti paranevat tulevaisuudessa.

| 56. | Komission edustajat ovat eri tasoilla toistuvasti ottaneet esille Romanian viranomaisten kanssa (Euroopan yhdentymisen ministeriö) tarpeen seurata sekä rakenteiden hallinnointia että näiden hankkeiden toteuttamisen indikaattoreita. Tämän suhteen on havaittavissa jonkinlaista edistystä. |
| --- | --- |

56.

Komission edustajat ovat eri tasoilla toistuvasti ottaneet esille Romanian viranomaisten kanssa (Euroopan yhdentymisen ministeriö) tarpeen seurata sekä rakenteiden hallinnointia että näiden hankkeiden toteuttamisen indikaattoreita. Tämän suhteen on havaittavissa jonkinlaista edistystä.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 58. | Tilintarkastustuomioistuimen käyntien jälkeen useiden hankkeiden kohdalla on havaittu huomattavaa edistymistä ja resursseja on käytetty aiottuun tarkoitukseen. On myös toteutettu toimenpiteitä, joilla parannetaan heikkoja hallinnointivalmiuksia ja vahvistetaan yhteisrahoitusvelvoitteiden täyttämistä. |
| --- | --- |

58.

Tilintarkastustuomioistuimen käyntien jälkeen useiden hankkeiden kohdalla on havaittu huomattavaa edistymistä ja resursseja on käytetty aiottuun tarkoitukseen. On myös toteutettu toimenpiteitä, joilla parannetaan heikkoja hallinnointivalmiuksia ja vahvistetaan yhteisrahoitusvelvoitteiden täyttämistä.

Suositus nro 1

Kansallisten viranomaisten hallinnointivalmiutta on parannettu, ja tällä tavoin ne ovat tulleet tietoisemmiksi tarpeesta viedä hankkeet päätökseen.

Yhteiset seurantakomiteat kokoontuvat nyt kahdesti vuodessa. Näin voidaan nopeuttaa sovittavia korjaavia toimia.

| 59. | Hallinnointivalmiuksien heikkous on vaikuttanut Phare-ohjelmien täytäntöönpanoon monilla alueilla, mikä on viivästyttänyt joidenkin hankkeiden toteutusta. Tämä on hajautettuun täytäntöönpanojärjestelmään luonnostaan kuuluva riski. Komissio haluaa kuitenkin korostaa, että ohjelmavuodesta 2000 on toteutettu useita aiemmin mainittuja toimenpiteitä ongelman ratkaisemiseksi. Tästä vuodesta (2006) alkaen kuhunkin hankekuvaukseen on liitetty erillinen lausunto hallinnointivalmiudesta. Tämä kuuluu toimenpiteisiin, joilla hankekuvauksen tarkoituksenmukaisuutta hallinnointivälineenä parannetaan. |
| --- | --- |

59.

Hallinnointivalmiuksien heikkous on vaikuttanut Phare-ohjelmien täytäntöönpanoon monilla alueilla, mikä on viivästyttänyt joidenkin hankkeiden toteutusta. Tämä on hajautettuun täytäntöönpanojärjestelmään luonnostaan kuuluva riski. Komissio haluaa kuitenkin korostaa, että ohjelmavuodesta 2000 on toteutettu useita aiemmin mainittuja toimenpiteitä ongelman ratkaisemiseksi. Tästä vuodesta (2006) alkaen kuhunkin hankekuvaukseen on liitetty erillinen lausunto hallinnointivalmiudesta. Tämä kuuluu toimenpiteisiin, joilla hankekuvauksen tarkoituksenmukaisuutta hallinnointivälineenä parannetaan.

Suositus nro 2

Ohjelmasuunnittelua on huomattavasti muutettu vuodesta 2004 alkaen, jolloin otettiin käyttöön monivuotiset ohjelmat ja kahteen tai kolmeen vuosittaiseen vaiheeseen jaetut hankkeet. Samalla hankekuvausten laatua on parannettu ja niistä tehdään Logframe-matriisiin perustuva alustava arviointi. Lisäksi ennen komissiossa tehtävää vastaavuustarkastusta hankekuvauksista tehdään vielä yksityiskohtainen arviointi, jossa otetaan huomioon muun muassa hankkeen valmiusaste ja hankekuvauksen hienosäätövaihe.

| 60. | Kansalliset viranomaiset ovat nyt toteuttaneet toimia järjestääkseen rahoituksen, jolla tietotekniikkahankkeissa varmistetaan järjestelmien huolto niin, että niiden tekninen elinkelpoisuus voidaan varmistaa.
  Tuettujen yrityspuistojen ja -hautomoiden taloudellinen elinkelpoisuus on myös parantanut. Komission edustajat ovat toistuvasti ottaneet esille Romanian viranomaisten kanssa tarpeen seurata sekä rakenteiden hallinnointia että näiden hankkeiden toteuttamisen indikaattoreita, ja hienoista edistymistä on ollut havaittavissa. Bulgariassa viimeaikainen kehitys antaa toiveita, että yrityshautomot voivat nyt toimia kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

60.

Kansalliset viranomaiset ovat nyt toteuttaneet toimia järjestääkseen rahoituksen, jolla tietotekniikkahankkeissa varmistetaan järjestelmien huolto niin, että niiden tekninen elinkelpoisuus voidaan varmistaa.

Tuettujen yrityspuistojen ja -hautomoiden taloudellinen elinkelpoisuus on myös parantanut. Komission edustajat ovat toistuvasti ottaneet esille Romanian viranomaisten kanssa tarpeen seurata sekä rakenteiden hallinnointia että näiden hankkeiden toteuttamisen indikaattoreita, ja hienoista edistymistä on ollut havaittavissa. Bulgariassa viimeaikainen kehitys antaa toiveita, että yrityshautomot voivat nyt toimia kestävällä tavalla.

Suositus nro 3

Kansalliseen yhteisrahoitukseen liittyviä raportointivaatimuksia on viime vuosina parannettu. Kansallisten viranomaisten on esitettävä tositteet kansallisista varoista sopimusten perusteella maksettavista summista, verrattava niitä rahoituspöytäkirjoissa ennakoituihin summiin ja tarvittaessa selitettävä, mistä summien poikkeaminen toisistaan johtuu. Lisäksi suositellaan, että otetaan käyttöön esikuva-analyysijärjestelmä täytäntöönpanon seurantaa varten.

| 61. | Komissio pitää Phare-varojen lisäarvoa ja katalyyttistä vaikutusta erittäin merkittävänä kansainvälisten rahoituslaitosten johtamissa hankkeissa, joihin se osallistuu. Komission näkemys on, että EBRD ei olisi käynnistänyt investointiohjelmaa Bulgariassa ilman komission osallistumista. |
| --- | --- |

61.

Komissio pitää Phare-varojen lisäarvoa ja katalyyttistä vaikutusta erittäin merkittävänä kansainvälisten rahoituslaitosten johtamissa hankkeissa, joihin se osallistuu. Komission näkemys on, että EBRD ei olisi käynnistänyt investointiohjelmaa Bulgariassa ilman komission osallistumista.

Suositus nro 4

Tilintarkastustuomioistuimen suosituksen noudattamiseksi komission yksiköiden (lähetystöt ja kyseisestä maasta vastaavat virkamiehet) ja kansainvälisten rahoituslaitosten välillä järjestetään säännöllisesti maakohtaisia kokouksia, joiden tarkoituksena on koordinoida ohjelmatoimintoja ja jäsentää yhteistyötä horisontaalisella tasolla parhaalla mahdollisella tavalla. Horisontaaliset pk-yritysten ja kunnalliset rahoitusvälineet ovat osoittautuneet onnistuneiksi.

Uuden liittymistä valmistelevan tukivälineen puitteissa mietitään, miten yhteistyötä voitaisiin tulevaisuudessa tehostaa ottaen huomioon saadut kokemukset.

---