# Az Európai Unió C 185/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 185 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. augusztus 8. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 185

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. augusztus 8.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Előkészítő jogi aktusok |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | 2006. április 20–21-i, 426. plenáris ülés |
| 2006/C 185/1 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Nanotudományok és nanotechnológiák: Cselekvési terv Európa számára (2005-2009) | 1 |
| 2006/C 185/2 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának a keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról (2007–2013) – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Ötletek egyedi programról – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Munkaerő egyedi programról – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) a keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) végrehajtására irányuló egyedi programról(COM(2005) 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445 final) | 10 |
| 2006/C 185/3 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól(COM(2005) 429 final – 2005/0191 (COD)) | 17 |
| 2006/C 185/4 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (A tengervédelmi stratégiáról szóló irányelv)(COM(2005) 505 final – 2005/0211 (COD)) | 20 |
| 2006/C 185/5 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az ipari szerkezetváltás kezelése a határokon átnyúló területeken az Európai Unió bővítését követően | 24 |
| 2006/C 185/6 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat a bevándorlásra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre(COM(2005) 375 final – 2005/0156 (COD)) | 31 |
| 2006/C 185/7 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat tanácsi rendeletre a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről(COM(2005) 649 final – 2005/0259 (CNS)) | 35 |
| 2006/C 185/8 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának javításáról(COM(2005) 507 final – 2005/0214 (COD)) | 37 |
| 2006/C 185/9 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Kultúrák közötti párbeszéd európai évéről – 2008(COM(2005) 467 final – 2005/0203 (COD)) | 42 |
| 2006/C 185/0 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A fogyatékkal élők helyzete a kibővült Európai Unióban: az Európai Akcióterv 2006–2007(COM(2005) 604 final) | 46 |
| 2006/C 185/1 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye: Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra(COM(2005) 299 final – SEC(2005) 904) | 52 |
| 2006/C 185/2 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló nemzetközi egyezmények hatásai az európai ipari szerkezetváltási folyamatokra | 62 |
| 2006/C 185/3 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A fogyasztói politika jogi kerete | 71 |
| 2006/C 185/4 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé(COM(2005) 474 final) | 80 |
| 2006/C 185/5 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Közös munka, jobb munka: Új keretprogram az Európai Unió szociális védelmi és integrációs politikájának nyílt koordinációjához(COM(2005) 706 final) | 87 |
| 2006/C 185/6 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról(COM(2005) 343 final – 2005/0138 (COD)) | 92 |
| 2006/C 185/7 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése(COM (2005) 459 final) | 97 |
| 2006/C 185/8 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az európai belvízi hajózás intézményi kerete | 101 |
| 2006/C 185/9 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelet módosításáról(COM(2005) 579 final – 2005/0282 (COD)) | 106 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2006. április 20–21-i, 426. plenáris ülés

2006/C 185/1

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Nanotudományok és nanotechnológiák: Cselekvési terv Európa számára (2005-2009)

1

2006/C 185/2

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának a keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról (2007–2013) – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Ötletek egyedi programról – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Munkaerő egyedi programról – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) a keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról – Javaslat tanácsi határozatra az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) végrehajtására irányuló egyedi programról(COM(2005) 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445 final)

(COM(2005) 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445 final)

10

2006/C 185/3

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól(COM(2005) 429 final – 2005/0191 (COD))

(COM(2005) 429 final – 2005/0191 (COD))

17

2006/C 185/4

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (A tengervédelmi stratégiáról szóló irányelv)(COM(2005) 505 final – 2005/0211 (COD))

(COM(2005) 505 final – 2005/0211 (COD))

20

2006/C 185/5

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az ipari szerkezetváltás kezelése a határokon átnyúló területeken az Európai Unió bővítését követően

24

2006/C 185/6

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat a bevándorlásra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre(COM(2005) 375 final – 2005/0156 (COD))

(COM(2005) 375 final – 2005/0156 (COD))

31

2006/C 185/7

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat tanácsi rendeletre a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről(COM(2005) 649 final – 2005/0259 (CNS))

(COM(2005) 649 final – 2005/0259 (CNS))

35

2006/C 185/8

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának javításáról(COM(2005) 507 final – 2005/0214 (COD))

(COM(2005) 507 final – 2005/0214 (COD))

37

2006/C 185/9

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Kultúrák közötti párbeszéd európai évéről – 2008(COM(2005) 467 final – 2005/0203 (COD))

(COM(2005) 467 final – 2005/0203 (COD))

42

2006/C 185/0

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A fogyatékkal élők helyzete a kibővült Európai Unióban: az Európai Akcióterv 2006–2007(COM(2005) 604 final)

(COM(2005) 604 final)

46

2006/C 185/1

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye: Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra(COM(2005) 299 final – SEC(2005) 904)

(COM(2005) 299 final – SEC(2005) 904)

52

2006/C 185/2

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló nemzetközi egyezmények hatásai az európai ipari szerkezetváltási folyamatokra

62

2006/C 185/3

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A fogyasztói politika jogi kerete

71

2006/C 185/4

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé(COM(2005) 474 final)

(COM(2005) 474 final)

80

2006/C 185/5

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Közös munka, jobb munka: Új keretprogram az Európai Unió szociális védelmi és integrációs politikájának nyílt koordinációjához(COM(2005) 706 final)

(COM(2005) 706 final)

87

2006/C 185/6

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról(COM(2005) 343 final – 2005/0138 (COD))

(COM(2005) 343 final – 2005/0138 (COD))

92

2006/C 185/7

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése(COM (2005) 459 final)

(COM (2005) 459 final)

97

2006/C 185/8

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az európai belvízi hajózás intézményi kerete

101

2006/C 185/9

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelet módosításáról(COM(2005) 579 final – 2005/0282 (COD))

(COM(2005) 579 final – 2005/0282 (COD))

106

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2006. április 20–21-i, 426. plenáris ülés

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/1

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Nanotudományok és nanotechnológiák: Cselekvési terv Európa számára (2005-2009)”

(2006/C 185/01)

2005. június 7-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció véleményét 2006. március 28-án elfogadta. (Előadó: Antonello PEZZINI).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20-án tartott 426. plenáris ülésén 117 szavazattal, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Háttér

| 1.1 | Az EGSZB a nanotudományokkal és a nanotechnológiákkal foglalkozó előző véleményében (1) rámutatott annak szükségességére, hogy a gyakrabban használt kifejezések jelentését tömören összefoglaló, egyszerű szójegyzéket kell készíteni, mivel a vélemény egy olyan témával foglalkozik, amely részben új, és szókincse ennek megfelelően kevéssé ismert, illetve kevéssé használatos. E vélemény elején szintén szerepeltetni kívánjuk e fogalom-meghatározásokat. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB a nanotudományokkal és a nanotechnológiákkal foglalkozó előző véleményében (1) rámutatott annak szükségességére, hogy a gyakrabban használt kifejezések jelentését tömören összefoglaló, egyszerű szójegyzéket kell készíteni, mivel a vélemény egy olyan témával foglalkozik, amely részben új, és szókincse ennek megfelelően kevéssé ismert, illetve kevéssé használatos. E vélemény elején szintén szerepeltetni kívánjuk e fogalom-meghatározásokat.

| 1.1.1 | Ezenkívül, tekintve, hogy 2006-ban a hatodik keretprogram mellett sok egyéb, a 2000-es évek elején született európai program működik továbbra is, az EGSZB szükségesnek ítélte a lábjegyzetekben felsorolni azokat a legfontosabb programokat, amelyek kihatnak az N+N területére, különös tekintettel azokra, amelyek az új tagállamok szempontjából kiemelten fontosak. Az új tagállamoknak 2004 előtt ugyanis még nem nyílt módjuk arra, hogy figyelemmel kísérjék ezen programok megszületését és a célkitűzéseikkel kapcsolatos vitát. |
| --- | --- |

1.1.1

Ezenkívül, tekintve, hogy 2006-ban a hatodik keretprogram mellett sok egyéb, a 2000-es évek elején született európai program működik továbbra is, az EGSZB szükségesnek ítélte a lábjegyzetekben felsorolni azokat a legfontosabb programokat, amelyek kihatnak az N+N területére, különös tekintettel azokra, amelyek az új tagállamok szempontjából kiemelten fontosak. Az új tagállamoknak 2004 előtt ugyanis még nem nyílt módjuk arra, hogy figyelemmel kísérjék ezen programok megszületését és a célkitűzéseikkel kapcsolatos vitát.

1.2   Meghatározások (2)

| 1.2.1 | A nano- előtag az egész egymilliárdod részét jelenti. Jelen esetben, mivel kiterjedésről van szó, a méter egymilliárdod részét (egy nanométert) értjük alatta. |
| --- | --- |

1.2.1

A nano- előtag az egész egymilliárdod részét jelenti. Jelen esetben, mivel kiterjedésről van szó, a méter egymilliárdod részét (egy nanométert) értjük alatta.

| 1.2.2 | A mikro- előtag az egész egymilliomod részét jelenti. Jelen esetben a méter egymilliomod részét (egy mikrométert) értjük alatta. |
| --- | --- |

1.2.2

A mikro- előtag az egész egymilliomod részét jelenti. Jelen esetben a méter egymilliomod részét (egy mikrométert) értjük alatta.

| 1.2.3 | Nanotudományok – A nanotudományok a hagyományos tudományokhoz képest (kémia, fizika, bioelektronika stb.) egy újfajta megközelítést jelentenek, amely atomi és molekuláris szinten foglalkozik az anyagok alapszerkezetével és alapviselkedésével. Pontosabban szólva: az atomokban rejlő lehetőségeket tanulmányozzák a különféle tudományágakban (3). |
| --- | --- |

1.2.3

Nanotudományok – A nanotudományok a hagyományos tudományokhoz képest (kémia, fizika, bioelektronika stb.) egy újfajta megközelítést jelentenek, amely atomi és molekuláris szinten foglalkozik az anyagok alapszerkezetével és alapviselkedésével. Pontosabban szólva: az atomokban rejlő lehetőségeket tanulmányozzák a különféle tudományágakban (3).

| 1.2.4 | Nanotechnológiák – Ezekkel a technológiákkal, az atomok és a molekulák manipulálása révén, új felületek és tárgyak előállítása válik lehetővé, amelyek különböző összetételüknek és atomjaik új elrendeződésének köszönhetően olyan egyedi tulajdonságokkal rendelkeznek, amelyek a mindennapi életben is felhasználhatóak (4). Olyan technológiákról van tehát szó, amelyek az egymilliárdod méteres (nanométeres) tartománnyal foglalkoznak. |
| --- | --- |

1.2.4

Nanotechnológiák – Ezekkel a technológiákkal, az atomok és a molekulák manipulálása révén, új felületek és tárgyak előállítása válik lehetővé, amelyek különböző összetételüknek és atomjaik új elrendeződésének köszönhetően olyan egyedi tulajdonságokkal rendelkeznek, amelyek a mindennapi életben is felhasználhatóak (4). Olyan technológiákról van tehát szó, amelyek az egymilliárdod méteres (nanométeres) tartománnyal foglalkoznak.

| 1.2.5 | A fenti definíció mellett érdemes egy másik, tudományos szempontból átütőbb definíciót is adni: A nanotechnológia fogalma alatt anyagok, szerkezetek és rendszerek előállításának olyan, több tudományágat is átfogó megközelítése értendő, amely során az anyag kezelése nanométeres nagyságrendben történik. A multidiszciplinaritás jegyében a nanotechnológiai képesítés megszerzéséhez széleskörű ismeretekkel kell rendelkezni az elektronika, a fizika és a kémia területén. |
| --- | --- |

1.2.5

A fenti definíció mellett érdemes egy másik, tudományos szempontból átütőbb definíciót is adni: A nanotechnológia fogalma alatt anyagok, szerkezetek és rendszerek előállításának olyan, több tudományágat is átfogó megközelítése értendő, amely során az anyag kezelése nanométeres nagyságrendben történik. A multidiszciplinaritás jegyében a nanotechnológiai képesítés megszerzéséhez széleskörű ismeretekkel kell rendelkezni az elektronika, a fizika és a kémia területén.

| 1.2.6 | Nanomechanika – Egy tárgy mérete akkor kezd fontossá válni, ha nagyságrendileg az egy és a néhány tíz nanométer közötti tartományba esik (azaz maga a tárgy néhány tíz és néhány ezer közötti atomból áll), és így kell meghatározni a tulajdonságait. Ebben a mérettartományban egy száz vasatomból álló tárgy fizikai és kémiai tulajdonságai gyökeresen eltérnek egy kétszáz atomot tartalmazó másik tárgyétól, még ha ugyanazokból az atomokból állnak is. Ugyanígy egy nanorészecskékből álló szilárd tárgy mechanikai és elektromágneses tulajdonságai is gyökeresen különbözni fognak az ugyanolyan kémiai összetételű hagyományos szilárd testéitől, és e tulajdonságok azoknak az elemeknek a jellemzőit fogják tükrözni, amelyekből összetevődnek. |
| --- | --- |

1.2.6

Nanomechanika – Egy tárgy mérete akkor kezd fontossá válni, ha nagyságrendileg az egy és a néhány tíz nanométer közötti tartományba esik (azaz maga a tárgy néhány tíz és néhány ezer közötti atomból áll), és így kell meghatározni a tulajdonságait. Ebben a mérettartományban egy száz vasatomból álló tárgy fizikai és kémiai tulajdonságai gyökeresen eltérnek egy kétszáz atomot tartalmazó másik tárgyétól, még ha ugyanazokból az atomokból állnak is. Ugyanígy egy nanorészecskékből álló szilárd tárgy mechanikai és elektromágneses tulajdonságai is gyökeresen különbözni fognak az ugyanolyan kémiai összetételű hagyományos szilárd testéitől, és e tulajdonságok azoknak az elemeknek a jellemzőit fogják tükrözni, amelyekből összetevődnek.

| 1.2.7 | Mikroelektronika – Az elektronikának az az ága, amely az egyetlen félvezető lapkára integrált, parányi méretű áramkörök fejlesztésével foglalkozik. Ma mikroelektronikai technológiákkal egytized mikrométeres (azaz 100 nanométeres) nagyságú egyedi alkatrészek előállítására van lehetőség (5). |
| --- | --- |

1.2.7

Mikroelektronika – Az elektronikának az az ága, amely az egyetlen félvezető lapkára integrált, parányi méretű áramkörök fejlesztésével foglalkozik. Ma mikroelektronikai technológiákkal egytized mikrométeres (azaz 100 nanométeres) nagyságú egyedi alkatrészek előállítására van lehetőség (5).

| 1.2.8 | Nanoelektronika – nem szilíciumalapú technológiával és anyagokból készült áramkörök tanulmányozásával és előállításával foglalkozó, a jelenlegiektől gyökeresen különböző alapelvekre épülő tudomány (6). |
| --- | --- |

1.2.8

Nanoelektronika – nem szilíciumalapú technológiával és anyagokból készült áramkörök tanulmányozásával és előállításával foglalkozó, a jelenlegiektől gyökeresen különböző alapelvekre épülő tudomány (6).

| 1.2.9 | A nanoelektronika kezd a nanotechnológiák egyik sarkalatos pontjává válni, ugyanúgy, ahogy az elektronika manapság minden tudományágban és ipari folyamatban egyaránt megtalálható (7). |
| --- | --- |

1.2.9

A nanoelektronika kezd a nanotechnológiák egyik sarkalatos pontjává válni, ugyanúgy, ahogy az elektronika manapság minden tudományágban és ipari folyamatban egyaránt megtalálható (7).

| 1.2.10 | Biomimetika
   (8) A természetben létező molekuláris szerkezetek törvényszerűségeit kutató tudomány. Ezeknek a törvényeknek a megismerése révén lehetőség nyílhat mesterséges nanomotorok készítésére a természetben létező elvek alapján. (9) |
| --- | --- |

1.2.10

Biomimetika
   (8) A természetben létező molekuláris szerkezetek törvényszerűségeit kutató tudomány. Ezeknek a törvényeknek a megismerése révén lehetőség nyílhat mesterséges nanomotorok készítésére a természetben létező elvek alapján. (9)

1.3   Következtetések és ajánlások

| 1.3.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság üdvözli az Európai Bizottság által benyújtott javaslatokat az N+N cselekvési terv megvalósítására vonatkozóan a 2009-ig terjedő időtartamra, különösen az alábbiakra vonatkozóan:






  — | a fenntartható, versenyképes, stabil és tartós fejlődési modell tiszteletben tartásának szükségességére, |
| --- | --- | --- |

1.3.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság üdvözli az Európai Bizottság által benyújtott javaslatokat az N+N cselekvési terv megvalósítására vonatkozóan a 2009-ig terjedő időtartamra, különösen az alábbiakra vonatkozóan:

—

a fenntartható, versenyképes, stabil és tartós fejlődési modell tiszteletben tartásának szükségességére,

| — | a nanoméretű részecskékkel és alkalmazásukkal foglalkozó kutatásba és fejlesztésbe való befektetések nemzetközi szintű, jelentős növelése, |
| --- | --- |

—

a nanoméretű részecskékkel és alkalmazásukkal foglalkozó kutatásba és fejlesztésbe való befektetések nemzetközi szintű, jelentős növelése,

| — | az N+N megközelítésben rejlő veszélyek és lehetőségek elemzésének szükségessége; egy mind a politikai-intézményes döntéshozók, mind a szociális partnerek, mind a közvélemény és a média által egyaránt elfogadott, általánosan elterjedt elképzelés kialakításának sürgető szükségessége. Mindez az N+N sikerességének biztosításához szükséges, tekintettel hasznosságára a polgárok egészsége, biztonsága és életminősége szempontjából, |
| --- | --- |

—

az N+N megközelítésben rejlő veszélyek és lehetőségek elemzésének szükségessége; egy mind a politikai-intézményes döntéshozók, mind a szociális partnerek, mind a közvélemény és a média által egyaránt elfogadott, általánosan elterjedt elképzelés kialakításának sürgető szükségessége. Mindez az N+N sikerességének biztosításához szükséges, tekintettel hasznosságára a polgárok egészsége, biztonsága és életminősége szempontjából,

| — | magas szintű felszerelések és infrastruktúrák, integrált európai hálózatok, közös adatbankok iránti igény, |
| --- | --- |

—

magas szintű felszerelések és infrastruktúrák, integrált európai hálózatok, közös adatbankok iránti igény,

| — | tudományos, műszaki és termelési téren szakképzett munkaerő, valamint ipari középvezetők képzésének szükségessége, akik jól kiismerik magukat a nanotudományok és a nanotechnológiák világában, |
| --- | --- |

—

tudományos, műszaki és termelési téren szakképzett munkaerő, valamint ipari középvezetők képzésének szükségessége, akik jól kiismerik magukat a nanotudományok és a nanotechnológiák világában,

| — | európai fejlesztési és koordinációs iroda (Focal Point) létrehozásának lehetősége, amely állandó és kezdeményező jellegű partnerként van jelen az ipar és a tudományos szféra között, mind az Európai Unión belül, mind nemzetközi szinten; az iroda munkáját titkárságnak kellene segítenie. |
| --- | --- |

—

európai fejlesztési és koordinációs iroda (Focal Point) létrehozásának lehetősége, amely állandó és kezdeményező jellegű partnerként van jelen az ipar és a tudományos szféra között, mind az Európai Unión belül, mind nemzetközi szinten; az iroda munkáját titkárságnak kellene segítenie.

| 1.3.1.1 | A Focal Point tagjainak alapos és bizonyított tudományos és irányítási ismeretekkel kell rendelkezniük, valamint nagy fokú érzékenységet kell tanúsítaniuk azon általános környezet iránt, amelyben az N+N fejlesztése végbemegy. |
| --- | --- |

1.3.1.1

A Focal Point tagjainak alapos és bizonyított tudományos és irányítási ismeretekkel kell rendelkezniük, valamint nagy fokú érzékenységet kell tanúsítaniuk azon általános környezet iránt, amelyben az N+N fejlesztése végbemegy.

| 1.3.1.2 | Az N+N területén úgyszintén „az Európai Közösség által támogatott kutatás és fejlesztés jelentős európai többletértéket teremt. Olyan lehetőségek nyílnak általa, amelyek egyértelműen felülmúlják az egyes tagállamok képességeit, és már eddig is világméretű jelentőségű európai fejlődést tett lehetővé.” (10). Ezért fontos a közösségi Focal Point, amely a feladatok világos meghatározásával irányítaná ezt az ágazatot. |
| --- | --- |

1.3.1.2

Az N+N területén úgyszintén „az Európai Közösség által támogatott kutatás és fejlesztés jelentős európai többletértéket teremt. Olyan lehetőségek nyílnak általa, amelyek egyértelműen felülmúlják az egyes tagállamok képességeit, és már eddig is világméretű jelentőségű európai fejlődést tett lehetővé.” (10). Ezért fontos a közösségi Focal Point, amely a feladatok világos meghatározásával irányítaná ezt az ágazatot.

| 1.3.2 | Tekintettel az N+N terület forradalmi újdonságára, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint Európa akkor tölthet be vezető szerepet a tudásalapú társadalom vonatkozásában – az egyre újabb és agresszív módon a világpiacra lépő konkurensek által jellemzett helyzetben –, ha képes a koordinációra, valamint a nanotechnológiák kritikus európai tömegének biztos alapon való kiépítésére. |
| --- | --- |

1.3.2

Tekintettel az N+N terület forradalmi újdonságára, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint Európa akkor tölthet be vezető szerepet a tudásalapú társadalom vonatkozásában – az egyre újabb és agresszív módon a világpiacra lépő konkurensek által jellemzett helyzetben –, ha képes a koordinációra, valamint a nanotechnológiák kritikus európai tömegének biztos alapon való kiépítésére.

| 1.3.3 | Az EGSZB szerint alapvető jelentőségű, hogy az Európai Unió cselekvési tervet dolgozzon ki az N+N területre vonatkozóan, amelyben kifejeződik a terület egységes
  irányításának
  szándéka, ugyanakkor képes a közösségi, a nemzeti és a regionális szintet a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával integrálni. E tervnek főként az alábbiakat kell biztosítania:






  — | látható és átlátható párbeszéd a civil társadalommal, amely objektív értékelések alapján tudatosítja az N+N területben rejlő kockázatokat és lehetőségeket, |
| --- | --- | --- |

1.3.3

Az EGSZB szerint alapvető jelentőségű, hogy az Európai Unió cselekvési tervet dolgozzon ki az N+N területre vonatkozóan, amelyben kifejeződik a terület egységes
  irányításának
  szándéka, ugyanakkor képes a közösségi, a nemzeti és a regionális szintet a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával integrálni. E tervnek főként az alábbiakat kell biztosítania:

—

látható és átlátható párbeszéd a civil társadalommal, amely objektív értékelések alapján tudatosítja az N+N területben rejlő kockázatokat és lehetőségeket,

| — | az erkölcsi és a környezeti, valamint a munkavállalók és a fogyasztók egészségéhez és biztonságához kapcsolódó aspektusok védelmének folyamatos figyelemmel kísérése, |
| --- | --- |

—

az erkölcsi és a környezeti, valamint a munkavállalók és a fogyasztók egészségéhez és biztonságához kapcsolódó aspektusok védelmének folyamatos figyelemmel kísérése,

| — | közösségi központ, amely egyértelmű hivatkozási pontként biztosítja a különböző szakpolitikák és a különböző cselekvési területek közötti erős koordinációt, |
| --- | --- |

—

közösségi központ, amely egyértelmű hivatkozási pontként biztosítja a különböző szakpolitikák és a különböző cselekvési területek közötti erős koordinációt,

| — | nemzetközi szinten egységes álláspontot kialakítani a közös nyilatkozatokkal és etikai kódexekkel kapcsolatos kezdeményezések előmozdítása céljából, hogy biztosítsuk az N+N felelősségteljes használatát, valamint a tudományos alapkutatás területén való együttműködést, |
| --- | --- |

—

nemzetközi szinten egységes álláspontot kialakítani a közös nyilatkozatokkal és etikai kódexekkel kapcsolatos kezdeményezések előmozdítása céljából, hogy biztosítsuk az N+N felelősségteljes használatát, valamint a tudományos alapkutatás területén való együttműködést,

| — | küzdelem a „nanoszakadék” létrejötte (az N+N területtel kapcsolatos ismeretek fejlődéséből való kizárás) ellen, amelyet a kevésbé fejlett országokkal együtt kell lefolytatni, |
| --- | --- |

—

küzdelem a „nanoszakadék” létrejötte (az N+N területtel kapcsolatos ismeretek fejlődéséből való kizárás) ellen, amelyet a kevésbé fejlett országokkal együtt kell lefolytatni,

| — | jogbiztonság az N+N piacra irányuló kutatási, alkalmazási és innovációs erőfeszítésekre vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

jogbiztonság az N+N piacra irányuló kutatási, alkalmazási és innovációs erőfeszítésekre vonatkozóan,

| — | a közösségi és a tagállami szinten előirányzott cselekvések ütem- és határidőterve, amely tartalmazza a cselekvések végrehajtásához kapcsolódó ellenőrzési mechanizmusokat, valamint a feladatok világos megosztását is. |
| --- | --- |

—

a közösségi és a tagállami szinten előirányzott cselekvések ütem- és határidőterve, amely tartalmazza a cselekvések végrehajtásához kapcsolódó ellenőrzési mechanizmusokat, valamint a feladatok világos megosztását is.

| 1.3.4 | Az EGSZB kéri, hogy a közösségi cselekvési tervhez társuljanak nemzeti cselekvési tervek, amelyek biztosítják az állandó koordinációt és a konvergenciák és szinergiák folyamatos benchmarking-jét a következő területeken: infrastruktúra, képzés, oktatás; kockázatértékelés; a munkahelyi biztonsággal kapcsolatos képzés; jogszabályok és szabadalmak egységesítése; végül a civil társadalommal – főként a fogyasztókkal – folytatott párbeszéd. |
| --- | --- |

1.3.4

Az EGSZB kéri, hogy a közösségi cselekvési tervhez társuljanak nemzeti cselekvési tervek, amelyek biztosítják az állandó koordinációt és a konvergenciák és szinergiák folyamatos benchmarking-jét a következő területeken: infrastruktúra, képzés, oktatás; kockázatértékelés; a munkahelyi biztonsággal kapcsolatos képzés; jogszabályok és szabadalmak egységesítése; végül a civil társadalommal – főként a fogyasztókkal – folytatott párbeszéd.

| 1.3.5 | Az EGSZB véleménye szerint az európai iparnak meg kellene sokszoroznia és felgyorsítania az N+N kutatásra és alkalmazásra irányuló erőfeszítéseket, hogy a befektetéseket illetően legalább elérje fejlettebb versenytársai szintjét. Mindez az alábbi cselekvések révén valósítható meg: az európai technológiai platformok fejlesztése; az N+N védelmének és ipari hasznosításának ösztönzése; a kisvállalkozók ösztönzése és célirányos képzése; európai hálózatok kifejlesztése az N+N innovációja és alkalmazása területén; a munkavállalók és a műszaki középvezetők multidiszciplináris képzésének támogatása; „vállalati nanotechnológusok” képzése, prototípus-készítéssel és tanúsítással foglalkozó laboratóriumok létrehozása; a műszaki szabványosítás, valamint a szellemi és ipari tulajdon közös keretének létrehozása. |
| --- | --- |

1.3.5

Az EGSZB véleménye szerint az európai iparnak meg kellene sokszoroznia és felgyorsítania az N+N kutatásra és alkalmazásra irányuló erőfeszítéseket, hogy a befektetéseket illetően legalább elérje fejlettebb versenytársai szintjét. Mindez az alábbi cselekvések révén valósítható meg: az európai technológiai platformok fejlesztése; az N+N védelmének és ipari hasznosításának ösztönzése; a kisvállalkozók ösztönzése és célirányos képzése; európai hálózatok kifejlesztése az N+N innovációja és alkalmazása területén; a munkavállalók és a műszaki középvezetők multidiszciplináris képzésének támogatása; „vállalati nanotechnológusok” képzése, prototípus-készítéssel és tanúsítással foglalkozó laboratóriumok létrehozása; a műszaki szabványosítás, valamint a szellemi és ipari tulajdon közös keretének létrehozása.

| 1.3.6 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye szerint szükséges lenne, hogy a cselekvési terv ellenőrzéséről és végrehajtásának monitorozásáról, valamint annak az egyéb kapcsolódó közösségi szakpolitikákkal való összhangjáról szóló kétéves jelentést egészítse ki a vonatkozó, elfogadott időterv betartásáról szóló éves értékelési keret, valamint társuljanak hozzá a tagállamok által a nemzeti cselekvési tervek megvalósításáról készített jelentések. |
| --- | --- |

1.3.6

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye szerint szükséges lenne, hogy a cselekvési terv ellenőrzéséről és végrehajtásának monitorozásáról, valamint annak az egyéb kapcsolódó közösségi szakpolitikákkal való összhangjáról szóló kétéves jelentést egészítse ki a vonatkozó, elfogadott időterv betartásáról szóló éves értékelési keret, valamint társuljanak hozzá a tagállamok által a nemzeti cselekvési tervek megvalósításáról készített jelentések.

| 1.3.7 | Ezt a jelentést az Európai Parlamenten és a Tanácson túl az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak is be kellene mutatni. |
| --- | --- |

1.3.7

Ezt a jelentést az Európai Parlamenten és a Tanácson túl az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak is be kellene mutatni.

2.   Indokolás

| 2.1 | A nanotudományok és a nanotechnológiák (N+N) gyorsan fejlődő területek, amelyek ígéretesek az alapkutatás sikeres innovációkba való átváltása szempontjából. Nagy jelentőségű ágazatról van szó, akár az európai ipar egésze versenyképességének erősítését, akár a polgárok és a társadalom jólétének és életminőségének javítására alkalmas új termékek és szolgáltatások megteremtését illetően. |
| --- | --- |

2.1

A nanotudományok és a nanotechnológiák (N+N) gyorsan fejlődő területek, amelyek ígéretesek az alapkutatás sikeres innovációkba való átváltása szempontjából. Nagy jelentőségű ágazatról van szó, akár az európai ipar egésze versenyképességének erősítését, akár a polgárok és a társadalom jólétének és életminőségének javítására alkalmas új termékek és szolgáltatások megteremtését illetően.

| 2.2 | Az elemzők körében már általános vélekedés, hogy az N+N-re alapuló anyagok, termékek és szolgáltatások a jelenlegi időponttól 2015-ig évente több száz milliárd eurós nemzetközi piacot teremthetnek (11), feltéve, hogy sikerül a kiemelkedő tudományos eredményeket üzleti szempontból sikeres termékekké, folyamatokká és szolgáltatásokká alakítani, és – ahogyan ezt az Európai Bizottság is hangoztatja (12) – el tudjuk kerülni a más technológiák esetében már bekövetkezett „európai paradoxon megismétlődését”. |
| --- | --- |

2.2

Az elemzők körében már általános vélekedés, hogy az N+N-re alapuló anyagok, termékek és szolgáltatások a jelenlegi időponttól 2015-ig évente több száz milliárd eurós nemzetközi piacot teremthetnek (11), feltéve, hogy sikerül a kiemelkedő tudományos eredményeket üzleti szempontból sikeres termékekké, folyamatokká és szolgáltatásokká alakítani, és – ahogyan ezt az Európai Bizottság is hangoztatja (12) – el tudjuk kerülni a más technológiák esetében már bekövetkezett „európai paradoxon megismétlődését”.

| 2.3 | Az EGSZB véleménye szerint e célból szükséges:






  — | megerősíteni és koordinálni a kutatásra és a fejlesztésre irányuló erőfeszítéseket, nagyobb befektetések révén, |
| --- | --- | --- |

2.3

Az EGSZB véleménye szerint e célból szükséges:

—

megerősíteni és koordinálni a kutatásra és a fejlesztésre irányuló erőfeszítéseket, nagyobb befektetések révén,

| — | magas szintű infrastruktúrákat létrehozni, |
| --- | --- |

—

magas szintű infrastruktúrákat létrehozni,

| — | gondosan értékelni a kockázatokat a teljes tudományos és alkalmazási élettartam során, |
| --- | --- |

—

gondosan értékelni a kockázatokat a teljes tudományos és alkalmazási élettartam során,

| — | továbbra is szigorúan betartani az etikai normákat, |
| --- | --- |

—

továbbra is szigorúan betartani az etikai normákat,

| — | elősegíteni az innovációk szempontjából kedvező és proaktív környezet kialakítását a teljes gazdasági termelési rendszerben, különösen a kis- és középvállalatok körében, |
| --- | --- |

—

elősegíteni az innovációk szempontjából kedvező és proaktív környezet kialakítását a teljes gazdasági termelési rendszerben, különösen a kis- és középvállalatok körében,

| — | szakképzett munkaerőt képezni, |
| --- | --- |

—

szakképzett munkaerőt képezni,

| — | szabványosítási és szabadalmi rendszert elfogadni, |
| --- | --- |

—

szabványosítási és szabadalmi rendszert elfogadni,

| — | elősegíteni az állami és a magánszervezetek közötti partnerség kialakulását. |
| --- | --- |

—

elősegíteni az állami és a magánszervezetek közötti partnerség kialakulását.

| 2.4 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak már volt alkalma a témával kapcsolatban kifejtenie véleményét (13), és ennek során az alábbiakat javasolta:






  — | a kutatásra és a technológiai fejlesztésre, valamint a tudományos-technológiai képzésre irányuló közösségi/tagállami közös erőfeszítések fokozása az ipari és a tudományos szféra közötti szoros együttműködés kialakítása révén; az ipari és multiszektoriális alkalmazásokra irányuló megkülönböztetett figyelem; a politikák, a struktúrák és az egyes szereplők közötti hálózatok megerősített koordinálása; az etikai, a környezetvédelmi, az egészségi és a biztonsági szempontok védelme; a megfelelő műszaki szabványosítás, |
| --- | --- | --- |

2.4

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak már volt alkalma a témával kapcsolatban kifejtenie véleményét (13), és ennek során az alábbiakat javasolta:

—

a kutatásra és a technológiai fejlesztésre, valamint a tudományos-technológiai képzésre irányuló közösségi/tagállami közös erőfeszítések fokozása az ipari és a tudományos szféra közötti szoros együttműködés kialakítása révén; az ipari és multiszektoriális alkalmazásokra irányuló megkülönböztetett figyelem; a politikák, a struktúrák és az egyes szereplők közötti hálózatok megerősített koordinálása; az etikai, a környezetvédelmi, az egészségi és a biztonsági szempontok védelme; a megfelelő műszaki szabványosítás,

| — | erős kötelék kialakítása az N+N és a társadalom között, biztosítandó, hogy a kutatás eredményeit a gazdasági versenyképességhez, az emberi egészséghez, a környezethez, a biztonsághoz, valamint a polgárok életminőségéhez való kedvező hozzájárulássá lehessen alakítani, |
| --- | --- |

—

erős kötelék kialakítása az N+N és a társadalom között, biztosítandó, hogy a kutatás eredményeit a gazdasági versenyképességhez, az emberi egészséghez, a környezethez, a biztonsághoz, valamint a polgárok életminőségéhez való kedvező hozzájárulássá lehessen alakítani,

| — | megfelelő források biztosítása a 2007-2013 közötti pénzügyi terv, különösen a hetedik kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram (7. KTF) keretében, valamint az európai technológiai platformok megerősítése, |
| --- | --- |

—

megfelelő források biztosítása a 2007-2013 közötti pénzügyi terv, különösen a hetedik kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram (7. KTF) keretében, valamint az európai technológiai platformok megerősítése,

| — | pontosan meghatározott, a nemzeti cselekvési programokat figyelembe vevő megközelítésmódon alapuló úti- és ütemtervvel kiegészített ambiciózus közösségi cselekvési program elfogadása, hogy a civil társadalom valamennyi szereplőjének egyetértésével közös elképzelést lehessen kialakítani, |
| --- | --- |

—

pontosan meghatározott, a nemzeti cselekvési programokat figyelembe vevő megközelítésmódon alapuló úti- és ütemtervvel kiegészített ambiciózus közösségi cselekvési program elfogadása, hogy a civil társadalom valamennyi szereplőjének egyetértésével közös elképzelést lehessen kialakítani,

| — | magas szintű innováció- és piacorientált európai infrastruktúrák létrehozása a kutatás és a technológiatranszfer érdekében, |
| --- | --- |

—

magas szintű innováció- és piacorientált európai infrastruktúrák létrehozása a kutatás és a technológiatranszfer érdekében,

| — | a szellemi tulajdonnal kapcsolatos rendszerek lehető legeredményesebb kihasználása, valamint európai szintű Nano-IPR Helpdesk létrehozása, a kutatók, a vállalatok, a kutatóközpontok, mindenekelőtt azonban a civil társadalom igényeinek való megfelelés céljából, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonnal kapcsolatos rendszerek lehető legeredményesebb kihasználása, valamint európai szintű Nano-IPR Helpdesk létrehozása, a kutatók, a vállalatok, a kutatóközpontok, mindenekelőtt azonban a civil társadalom igényeinek való megfelelés céljából,

| — | az etikai szempontokkal, a kockázattal, a biztonsággal, a szabványokkal, a szabadalmakkal, valamint a mérésekkel kapcsolatos nemzetközi együttműködés megerősítése, |
| --- | --- |

—

az etikai szempontokkal, a kockázattal, a biztonsággal, a szabványokkal, a szabadalmakkal, valamint a mérésekkel kapcsolatos nemzetközi együttműködés megerősítése,

| — | az N+N-re vonatkozó ipari folyamatok fejlesztését és ezek használatának népszerűsítését célzó intézkedések; európai tájékoztató iroda (clearing house) létrehozása, a termékértékesítés, a technológiai transzfer és a bevált gyakorlatok cseréje céljából, |
| --- | --- |

—

az N+N-re vonatkozó ipari folyamatok fejlesztését és ezek használatának népszerűsítését célzó intézkedések; európai tájékoztató iroda (clearing house) létrehozása, a termékértékesítés, a technológiai transzfer és a bevált gyakorlatok cseréje céljából,

| — | állandó és szilárd tudományos ismeretterjesztési alapokon nyugvó párbeszéd a médiával és a közvéleménnyel, annak érdekében, hogy a polgárok meggyőződjenek róla: ellenőrzés alatt állnak az egészségre és a környezetre ható lehetséges veszélyforrások. Ily módon elkerülhető a nanotechnológiai fejlesztésekkel kapcsolatos téves elképzelések kialakulása is. |
| --- | --- |

—

állandó és szilárd tudományos ismeretterjesztési alapokon nyugvó párbeszéd a médiával és a közvéleménnyel, annak érdekében, hogy a polgárok meggyőződjenek róla: ellenőrzés alatt állnak az egészségre és a környezetre ható lehetséges veszélyforrások. Ily módon elkerülhető a nanotechnológiai fejlesztésekkel kapcsolatos téves elképzelések kialakulása is.

2.5   Az N+N az új tagállamokban

| 2.5.1 | Az utóbbi öt évben az Európai Bizottság közösségi forrásokkal támogatott körülbelül 30 kiválósági központot, a közösségi kutatási keretprogram különböző tematikai prioritásainak függvényében: ezen, az N+N (14) kutatás fejlesztésén dolgozó központok közül több kapcsolatban áll az új tagállamok területén működő egyetemekkel, kutatóközpontokkal és vállalatokkal. |
| --- | --- |

2.5.1

Az utóbbi öt évben az Európai Bizottság közösségi forrásokkal támogatott körülbelül 30 kiválósági központot, a közösségi kutatási keretprogram különböző tematikai prioritásainak függvényében: ezen, az N+N (14) kutatás fejlesztésén dolgozó központok közül több kapcsolatban áll az új tagállamok területén működő egyetemekkel, kutatóközpontokkal és vállalatokkal.

| 2.5.2 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság fontosnak tartja, hogy az európai Közös Kutatóközpont továbbra is támogassa és ösztönözze az új tagállamok és a tagjelölt országok kiválósági központjait, különösen az N+N szektorban, és ezt a tematikát kifejezetten belefoglalja munkaprogramjaiba. |
| --- | --- |

2.5.2

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság fontosnak tartja, hogy az európai Közös Kutatóközpont továbbra is támogassa és ösztönözze az új tagállamok és a tagjelölt országok kiválósági központjait, különösen az N+N szektorban, és ezt a tematikát kifejezetten belefoglalja munkaprogramjaiba.

| 2.5.3 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint az Európai Bizottságnak támogatnia kellene az N+N terület innovációjával, alkalmazásával és a prototípus-készítéssel foglalkozó európai hálózatok kialakítását, különösen a kisvállalatok számára, amelyek Európa ipari rendszerének túlnyomó részét alkotják. |
| --- | --- |

2.5.3

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint az Európai Bizottságnak támogatnia kellene az N+N terület innovációjával, alkalmazásával és a prototípus-készítéssel foglalkozó európai hálózatok kialakítását, különösen a kisvállalatok számára, amelyek Európa ipari rendszerének túlnyomó részét alkotják.

| 2.5.4 | Főként specifikus szolgáltatásokból álló csomagok létrehozására lenne szükség, amelyek segítségével a vállalkozók fel tudják mérni az N+N alkalmazásokban rejlő lehetőségeket és kötelmeket, és meg kellene sokszorozni a Gate2Growth-hoz (15) és a Minanet-hez (16) hasonló sikeres kezdeményezések számát; ezenkívül meg kellene határozni a kockázati finanszírozás új forrásait és módozatait, valamint a jelenlegiekhez társuló új garancia-rendszereket kellene kialakítani. |
| --- | --- |

2.5.4

Főként specifikus szolgáltatásokból álló csomagok létrehozására lenne szükség, amelyek segítségével a vállalkozók fel tudják mérni az N+N alkalmazásokban rejlő lehetőségeket és kötelmeket, és meg kellene sokszorozni a Gate2Growth-hoz (15) és a Minanet-hez (16) hasonló sikeres kezdeményezések számát; ezenkívül meg kellene határozni a kockázati finanszírozás új forrásait és módozatait, valamint a jelenlegiekhez társuló új garancia-rendszereket kellene kialakítani.

| 2.5.5 | Az Európai Szociális és Gazdasági Bizottság úgy véli, hogy a Phantoms közösségi kezdeményezés – az IST-FET közösségi program keretében indított, a nanotechnológiákkal foglalkozó kiválósági hálózat az információs társadalom technológiái céljára – megérdemelné a továbbfejlesztést és a nagyobb nyilvánosságot. |
| --- | --- |

2.5.5

Az Európai Szociális és Gazdasági Bizottság úgy véli, hogy a Phantoms közösségi kezdeményezés – az IST-FET közösségi program keretében indított, a nanotechnológiákkal foglalkozó kiválósági hálózat az információs társadalom technológiái céljára – megérdemelné a továbbfejlesztést és a nagyobb nyilvánosságot.

| 2.5.6 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság emellett utal arra, hogy fokozottabban ösztönözni kellene az új tagállamok és a tagjelölt országok kutatási és innovációs tevékenységét, továbbá úgy ítéli meg, hogy fejleszteni és könnyíteni kellene az Eureka és a COST kezdeményezésekkel – amelyek keretében már számos új tagállam, illetve tagjelölt ország folytat N+N tevékenységeket – kialakult szinergiákat. |
| --- | --- |

2.5.6

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság emellett utal arra, hogy fokozottabban ösztönözni kellene az új tagállamok és a tagjelölt országok kutatási és innovációs tevékenységét, továbbá úgy ítéli meg, hogy fejleszteni és könnyíteni kellene az Eureka és a COST kezdeményezésekkel – amelyek keretében már számos új tagállam, illetve tagjelölt ország folytat N+N tevékenységeket – kialakult szinergiákat.

2.6   A nemzetközi keret

| 2.6.1 | A kormányok, a vállalatok és a pénzügyi szféra által az N+N ágazattal kapcsolatos kutatás és fejlesztés céljára folyósított összkiadást nemzetközi szinten 2005 januárjában évi mintegy 7 milliárd euróra becsülték (17) (ezen összeg több mint fele állami forrásokból ered): ebből 35 % Észak-Amerika, 35 % Ázsia, 28 % Európa részesedése, a maradék 2 % a világ többi része között oszlik meg. |
| --- | --- |

2.6.1

A kormányok, a vállalatok és a pénzügyi szféra által az N+N ágazattal kapcsolatos kutatás és fejlesztés céljára folyósított összkiadást nemzetközi szinten 2005 januárjában évi mintegy 7 milliárd euróra becsülték (17) (ezen összeg több mint fele állami forrásokból ered): ebből 35 % Észak-Amerika, 35 % Ázsia, 28 % Európa részesedése, a maradék 2 % a világ többi része között oszlik meg.

| 2.6.1.1 | Míg a kilencvenes évek végén az egy főre jutó kiadás szintjén az állami beruházás volumenében tapasztalható eltérések nagyon csekélyek voltak (ez az összeg körülbelül 1 euróra rúgott az USA-ban és Japánban, az Európai Unióban ennek a fele volt) 2005-ben az USA személyenként 5 eurót, Japán 6,5 eurót, az EU pedig 3,5 eurót költött erre a célra. A 2011-re vonatkozó előrejelzések szerint az USA és Japán személyenként 9 eurót, az EU pedig személyenként 6,5 eurót költ majd a területre (18). |
| --- | --- |

2.6.1.1

Míg a kilencvenes évek végén az egy főre jutó kiadás szintjén az állami beruházás volumenében tapasztalható eltérések nagyon csekélyek voltak (ez az összeg körülbelül 1 euróra rúgott az USA-ban és Japánban, az Európai Unióban ennek a fele volt) 2005-ben az USA személyenként 5 eurót, Japán 6,5 eurót, az EU pedig 3,5 eurót költött erre a célra. A 2011-re vonatkozó előrejelzések szerint az USA és Japán személyenként 9 eurót, az EU pedig személyenként 6,5 eurót költ majd a területre (18).

| 2.6.2 | Az ipar kiadásait nemzetközi szinten évente több mint 3 milliárd euróra becsülik, ebből 46 % jut az amerikai vállalatokra, 36 % az ázsiai vállalatokra, 17 % az európai vállalatokra, a fennmaradó 1 % a világ többi része között oszlik meg. Körülbelül 1 500 cég számolt be arról, hogy erősen érdekelt az N+N kutatásban és fejlesztésben; 80 %-uk start-up vállalat, amelyek több mint fele Észak-Amerikában tevékenykedik. A nanotechnológiai témákkal kapcsolatos újságcikkek száma az évi 7 000 cikkről mostanára 12 000-re nőtt (19). |
| --- | --- |

2.6.2

Az ipar kiadásait nemzetközi szinten évente több mint 3 milliárd euróra becsülik, ebből 46 % jut az amerikai vállalatokra, 36 % az ázsiai vállalatokra, 17 % az európai vállalatokra, a fennmaradó 1 % a világ többi része között oszlik meg. Körülbelül 1 500 cég számolt be arról, hogy erősen érdekelt az N+N kutatásban és fejlesztésben; 80 %-uk start-up vállalat, amelyek több mint fele Észak-Amerikában tevékenykedik. A nanotechnológiai témákkal kapcsolatos újságcikkek száma az évi 7 000 cikkről mostanára 12 000-re nőtt (19).

| 2.6.3 | Az USA-ban a szövetségi kormány a 2000-es év végétől mostanáig terjedő ötéves időszakban több mint 4 milliárd dollárt fektetett a nanotechnológiákba. Csupán a 2006-os évben a Bush-kormány körülbelül 1 milliárd dollárt igényelt a 11 szövetségi kutatóügynökség keretében az N+N-kutatásra. Ahogyan ez a „5-Years Assessment on Nanotechnology Initiative” című 2005-ös jelentésből kiderül, az Egyesült Államok „nemzetközi szinten elismert piacvezető a nanotechnológiai kutatás és fejlesztés területén”, éves (a magán- és az állami szférából eredő) 3 milliárd dollár beruházásra fordított összkiadással, amely körülbelül a világ összkiadása egyharmadának felel meg. |
| --- | --- |

2.6.3

Az USA-ban a szövetségi kormány a 2000-es év végétől mostanáig terjedő ötéves időszakban több mint 4 milliárd dollárt fektetett a nanotechnológiákba. Csupán a 2006-os évben a Bush-kormány körülbelül 1 milliárd dollárt igényelt a 11 szövetségi kutatóügynökség keretében az N+N-kutatásra. Ahogyan ez a „5-Years Assessment on Nanotechnology Initiative” című 2005-ös jelentésből kiderül, az Egyesült Államok „nemzetközi szinten elismert piacvezető a nanotechnológiai kutatás és fejlesztés területén”, éves (a magán- és az állami szférából eredő) 3 milliárd dollár beruházásra fordított összkiadással, amely körülbelül a világ összkiadása egyharmadának felel meg.

| 2.6.3.1 | Az USA foglalja el az első helyet a start-up vállalatok, a kiadványok és a szabadalmak számát tekintve is. Szövetségi szinten úgy vélik, hogy az N+N-nel kapcsolatos új ismeretekre és új infrastruktúrákra vonatkozó kiadás „megfelelő és bőséges volt, tehát hosszú távon jelentős gazdasági jövedelmezőséget tesz lehetővé.” |
| --- | --- |

2.6.3.1

Az USA foglalja el az első helyet a start-up vállalatok, a kiadványok és a szabadalmak számát tekintve is. Szövetségi szinten úgy vélik, hogy az N+N-nel kapcsolatos új ismeretekre és új infrastruktúrákra vonatkozó kiadás „megfelelő és bőséges volt, tehát hosszú távon jelentős gazdasági jövedelmezőséget tesz lehetővé.”

| 2.6.4 | Japánban az éves ráfordítás összegét 2003-ban körülbelül 630 millió euróra becsülték, amelynek 73 %-a közoktatási minisztériumtól, 21 %-a pedig a gazdasági, kereskedelmi és ipari minisztériumtól származott. A kutatás főként a nanoanyagokra összpontosít. A kockázati tőke összegét tekintve a Mitsui úgy döntött, hogy körülbelül 700 millió eurót fektet be a nanotechnológiákba az elkövetkező négy évben, míg a Döntő Jelentőségű Technológiák Alapja körülbelül 30 millió eurót szán az N+N kutatásra. (20) |
| --- | --- |

2.6.4

Japánban az éves ráfordítás összegét 2003-ban körülbelül 630 millió euróra becsülték, amelynek 73 %-a közoktatási minisztériumtól, 21 %-a pedig a gazdasági, kereskedelmi és ipari minisztériumtól származott. A kutatás főként a nanoanyagokra összpontosít. A kockázati tőke összegét tekintve a Mitsui úgy döntött, hogy körülbelül 700 millió eurót fektet be a nanotechnológiákba az elkövetkező négy évben, míg a Döntő Jelentőségű Technológiák Alapja körülbelül 30 millió eurót szán az N+N kutatásra. (20)

| 2.6.5 | Szintén Ázsiában Tajvan – ahol az N+N szektorban 800 vállalat tevékenykedik – a jelen évtől 2008-ig terjedő időszakban 600 millió euró befektetését tervezi; a számítások szerint 2006-ban körülbelül 7 és fél milliárd euró összegben állítanak elő termékeket, miközben a vállalatok száma mintegy 1 500-ra nő; 2012-re az új termékek összértéke pedig eléri majd a 25 milliárd eurót, különösen a nanoelektronika különböző ágazataiban. |
| --- | --- |

2.6.5

Szintén Ázsiában Tajvan – ahol az N+N szektorban 800 vállalat tevékenykedik – a jelen évtől 2008-ig terjedő időszakban 600 millió euró befektetését tervezi; a számítások szerint 2006-ban körülbelül 7 és fél milliárd euró összegben állítanak elő termékeket, miközben a vállalatok száma mintegy 1 500-ra nő; 2012-re az új termékek összértéke pedig eléri majd a 25 milliárd eurót, különösen a nanoelektronika különböző ágazataiban.

| 2.6.5.1 | E terjeszkedéshez elengedhetetlen a szellemi és ipari tulajdonnal kapcsolatos problémák rendezése. |
| --- | --- |

2.6.5.1

E terjeszkedéshez elengedhetetlen a szellemi és ipari tulajdonnal kapcsolatos problémák rendezése.

| 2.6.6 | Dél-Korea egyike azon első országoknak, amelyek vállalatai sikerrel hoztak kereskedelmi forgalomba N+N-en alapuló termékeket. (21) Dél-Korea, ahol a nanotechnológiák belföldi piaci potenciálját körülbelül 2 milliárd euróra becsülik, elfogadta az N+N-re irányuló „Next Generation Core Development Program”-ot, amely 168 millió euró összegű dotációval rendelkezik, és prioritásai közé tartoznak a nanoanyagok, a nanoalkatrészek és a bio-nanotechnológiák. |
| --- | --- |

2.6.6

Dél-Korea egyike azon első országoknak, amelyek vállalatai sikerrel hoztak kereskedelmi forgalomba N+N-en alapuló termékeket. (21) Dél-Korea, ahol a nanotechnológiák belföldi piaci potenciálját körülbelül 2 milliárd euróra becsülik, elfogadta az N+N-re irányuló „Next Generation Core Development Program”-ot, amely 168 millió euró összegű dotációval rendelkezik, és prioritásai közé tartoznak a nanoanyagok, a nanoalkatrészek és a bio-nanotechnológiák.

| 2.6.7 | Ausztráliában az elmúlt években több mint 30 N+N társaság alakult, és számuk évente 50 %-kal növekszik. Az N+N-kutatásra szánt állami és magánkiadás összege körülbelül 60 millió euró évente. A kutatás főként az új anyagokra, a bio-nanotechnológiára, valamint annak orvosi és gyógyászati célú alkalmazásaira irányul. |
| --- | --- |

2.6.7

Ausztráliában az elmúlt években több mint 30 N+N társaság alakult, és számuk évente 50 %-kal növekszik. Az N+N-kutatásra szánt állami és magánkiadás összege körülbelül 60 millió euró évente. A kutatás főként az új anyagokra, a bio-nanotechnológiára, valamint annak orvosi és gyógyászati célú alkalmazásaira irányul.

| 2.6.8 | Ami Kínát illeti, egy Pekingben éppen nemrég közzétett, a 2005-től 2010-ig terjedő időszakban a nanotechnológiák fejlődését vizsgáló és a 2015-ig tartó időszakra vonatkozó előrejelzéseket tartalmazó tanulmány (22) bemutatja, hogy Kína az egyik világelső az újonnan bejegyzett nanotechnológiai vállalatok, az N+N-nel kapcsolatos kiadványok és szabadalmak számát tekintve, egy már most több mint 4 és fél milliárd eurósra becsült belföldi N+N termék- és rendszerpiaccal, amely 2010-ben előreláthatólag több mint 27 milliárd eurósra, 2015-ben pedig több mint 120 milliárd eurósra növekszik majd. (23) |
| --- | --- |

2.6.8

Ami Kínát illeti, egy Pekingben éppen nemrég közzétett, a 2005-től 2010-ig terjedő időszakban a nanotechnológiák fejlődését vizsgáló és a 2015-ig tartó időszakra vonatkozó előrejelzéseket tartalmazó tanulmány (22) bemutatja, hogy Kína az egyik világelső az újonnan bejegyzett nanotechnológiai vállalatok, az N+N-nel kapcsolatos kiadványok és szabadalmak számát tekintve, egy már most több mint 4 és fél milliárd eurósra becsült belföldi N+N termék- és rendszerpiaccal, amely 2010-ben előreláthatólag több mint 27 milliárd eurósra, 2015-ben pedig több mint 120 milliárd eurósra növekszik majd. (23)

| 2.6.9 | Az EGSZB szerint a nemzetközi háttérből kitűnik, hogy mennyire fontos a kezdeményező jellegű, a kutatást és az innovációt elősegítő környezet megteremtése valamennyi uniós országban, hogy sikerrel vehessünk részt az ágazat kutatás-fejlesztési beruházásaiban. |
| --- | --- |

2.6.9

Az EGSZB szerint a nemzetközi háttérből kitűnik, hogy mennyire fontos a kezdeményező jellegű, a kutatást és az innovációt elősegítő környezet megteremtése valamennyi uniós országban, hogy sikerrel vehessünk részt az ágazat kutatás-fejlesztési beruházásaiban.

3.   Megjegyzések

| 3.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mindig is hangsúlyozta az erősebb erőfeszítés szükségességét, általában a beruházások – és különösen a K+F-hez kapcsolódó beruházások – Európában való növelése céljából, a barcelonai 3 %-os célkitűzés elérésének folyamata keretében. Tekintettel a nemzetközi trendekre úgy véli, hogy az N+N ágazatban elsőként erre az erőfeszítésre van szükség. |
| --- | --- |

3.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mindig is hangsúlyozta az erősebb erőfeszítés szükségességét, általában a beruházások – és különösen a K+F-hez kapcsolódó beruházások – Európában való növelése céljából, a barcelonai 3 %-os célkitűzés elérésének folyamata keretében. Tekintettel a nemzetközi trendekre úgy véli, hogy az N+N ágazatban elsőként erre az erőfeszítésre van szükség.

| 3.1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy véli, hogy ez az erőfeszítés hatástalan lenne, ha nem illeszkedne a nemzeti és a regionális N+N kutatási programok – többek között az ERANET és az ERA – NET PLUS (24) mechanizmusai révén való – erős európai koordinációs folyamatba. Ezen erőfeszítéshez kellene társulniuk a kutatási, ipari, felsőoktatási központok tájékoztatási és támogatási intézkedéseinek a COST (25), a FES (26), és az EUREKA (27) programok révén, valamint az Európai Beruházási Bank kölcsöneinek felhasználásával. |
| --- | --- |

3.1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy véli, hogy ez az erőfeszítés hatástalan lenne, ha nem illeszkedne a nemzeti és a regionális N+N kutatási programok – többek között az ERANET és az ERA – NET PLUS (24) mechanizmusai révén való – erős európai koordinációs folyamatba. Ezen erőfeszítéshez kellene társulniuk a kutatási, ipari, felsőoktatási központok tájékoztatási és támogatási intézkedéseinek a COST (25), a FES (26), és az EUREKA (27) programok révén, valamint az Európai Beruházási Bank kölcsöneinek felhasználásával.

| 3.1.2 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint ezen európai koordinációnak és együttműködésnek a tagállamok intézkedéseire is vonatkozniuk kell, amelyek célja az interdiszciplináris infrastruktúrák és az N+N szakértői és kiválósági központok fejlesztése, összeurópai hálózatban való összekapcsolásuk céljából. Ez ugyanis felerősíthetné a szinergiákat, és elkerülhetővé tenné a felesleges duplikációkat. |
| --- | --- |

3.1.2

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint ezen európai koordinációnak és együttműködésnek a tagállamok intézkedéseire is vonatkozniuk kell, amelyek célja az interdiszciplináris infrastruktúrák és az N+N szakértői és kiválósági központok fejlesztése, összeurópai hálózatban való összekapcsolásuk céljából. Ez ugyanis felerősíthetné a szinergiákat, és elkerülhetővé tenné a felesleges duplikációkat.

3.2   Az Európai Unió szintjén

| 3.2.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság meg van győződve arról, hogy e közösségi cselekvési terv működőképességéhez és hitelességéhez az szükséges, hogy azt idő- és ütemterv kísérje, amelyek meggyorsítják és ellenőrizhetőbbé teszik a haladást az alábbi területeken:






  — | az ipar fokozottabb szerepvállalásával növeljük az N+N terén a kutatásba, az innovációba és a képzésbe való befektetést, mind közösségi szinten, mind pedig a tagállamok és régióik szintjén – azonban mindenkor szükséges az Európai Bizottság részéről erős európai koordinációt biztosítani, |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság meg van győződve arról, hogy e közösségi cselekvési terv működőképességéhez és hitelességéhez az szükséges, hogy azt idő- és ütemterv kísérje, amelyek meggyorsítják és ellenőrizhetőbbé teszik a haladást az alábbi területeken:

—

az ipar fokozottabb szerepvállalásával növeljük az N+N terén a kutatásba, az innovációba és a képzésbe való befektetést, mind közösségi szinten, mind pedig a tagállamok és régióik szintjén – azonban mindenkor szükséges az Európai Bizottság részéről erős európai koordinációt biztosítani,

| — | a 7. keretprogramon belül hozzunk létre európai koordinációs irodát (
  focal point
  ), amely stabil és kezdeményező jellegű partner mind az Európai Unión belül, mind a nemzetközi együttműködés és párbeszéd szintjén; ehhez az irodához társuljon egy megfelelő forrásokkal ellátott „Nano-Janus” európai központ (28), |
| --- | --- |

—

a 7. keretprogramon belül hozzunk létre európai koordinációs irodát (
  focal point
  ), amely stabil és kezdeményező jellegű partner mind az Európai Unión belül, mind a nemzetközi együttműködés és párbeszéd szintjén; ehhez az irodához társuljon egy megfelelő forrásokkal ellátott „Nano-Janus” európai központ (28),

| — | interdiszciplináris profillal rendelkező szakképzett munkaerő képzése tudományos, műszaki és termelési területen, valamint az N+N megközelítésre fogékony ipari középvezetők számarányának növelése, |
| --- | --- |

—

interdiszciplináris profillal rendelkező szakképzett munkaerő képzése tudományos, műszaki és termelési területen, valamint az N+N megközelítésre fogékony ipari középvezetők számarányának növelése,

| — | a civil társadalommal folytatott látható és átlátható párbeszéd révén a nanotudományok és a nanotechnológiák elfogadásának és sikerének biztosítása, nem csupán az európai versenyképességhez való hozzájárulásuk miatt, hanem az egészségügyhöz, a biztonsághoz, és a polgárok életminőségéhez kapcsolódó hasznosságuk okán is, |
| --- | --- |

—

a civil társadalommal folytatott látható és átlátható párbeszéd révén a nanotudományok és a nanotechnológiák elfogadásának és sikerének biztosítása, nem csupán az európai versenyképességhez való hozzájárulásuk miatt, hanem az egészségügyhöz, a biztonsághoz, és a polgárok életminőségéhez kapcsolódó hasznosságuk okán is,

| — | létrehozni a projektek és alkalmazásuk tervezési szakaszától kezdődően a toxikológiai és ökotoxikológiai kockázatok értékelési mechanizmusait, valamint az ezen kockázatok leküzdésére alkalmas képzési eszközöket, |
| --- | --- |

—

létrehozni a projektek és alkalmazásuk tervezési szakaszától kezdődően a toxikológiai és ökotoxikológiai kockázatok értékelési mechanizmusait, valamint az ezen kockázatok leküzdésére alkalmas képzési eszközöket,

| — | az állami pénzeszközökkel megvalósítandó kutatási projekteket a keretprogramban foglaltaknak megfelelően az etikai felügyeleti szervekhez kell benyújtani az N+N-nel kapcsolatban esetlegesen felmerülő etikai kérdések rendszeres vizsgálata céljából, |
| --- | --- |

—

az állami pénzeszközökkel megvalósítandó kutatási projekteket a keretprogramban foglaltaknak megfelelően az etikai felügyeleti szervekhez kell benyújtani az N+N-nel kapcsolatban esetlegesen felmerülő etikai kérdések rendszeres vizsgálata céljából,

| — | megőrizni egyrészről a társadalmi fejlődés, a tudományos ismeretterjesztés és az egészség-, valamint a környezetvédelem, másrészről a szellemi és az ipari tulajdon oltalmának igénye közötti helyes egyensúlyt. |
| --- | --- |

—

megőrizni egyrészről a társadalmi fejlődés, a tudományos ismeretterjesztés és az egészség-, valamint a környezetvédelem, másrészről a szellemi és az ipari tulajdon oltalmának igénye közötti helyes egyensúlyt.

| 3.2.2 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság erőteljesen támogatja az N+N területén a kutatásba, az innovációba és a képzésbe való befektetések jelentős növelését közösségi szinten – párhuzamosan és szoros együttműködésben a tagállamok és régióik kapcsolódó terveivel. |
| --- | --- |

3.2.2

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság erőteljesen támogatja az N+N területén a kutatásba, az innovációba és a képzésbe való befektetések jelentős növelését közösségi szinten – párhuzamosan és szoros együttműködésben a tagállamok és régióik kapcsolódó terveivel.

| 3.2.2.1 | Az EGSZB ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy ellentétben a kutatás egyéb ágazataival, az N+N területre szánt közösségi pénzügyi források volumene megegyezik a tagállamok általi ráfordítások összegével (általában a kutatásra elkülönített közösségi források az európai kutatási kiadások 4-5 %-át teszik ki, a tagállamok által nyújtott finanszírozások mértéke pedig 87 %). |
| --- | --- |

3.2.2.1

Az EGSZB ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy ellentétben a kutatás egyéb ágazataival, az N+N területre szánt közösségi pénzügyi források volumene megegyezik a tagállamok általi ráfordítások összegével (általában a kutatásra elkülönített közösségi források az európai kutatási kiadások 4-5 %-át teszik ki, a tagállamok által nyújtott finanszírozások mértéke pedig 87 %).

| 3.2.3 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó 7. keretprogramban az N+N-hez kapcsolódó tematikus prioritás javára kellene biztosítani az „Együttműködés” specifikus program részére elkülönített források minimum 10 %-át. |
| --- | --- |

3.2.3

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó 7. keretprogramban az N+N-hez kapcsolódó tematikus prioritás javára kellene biztosítani az „Együttműködés” specifikus program részére elkülönített források minimum 10 %-át.

| 3.2.3.1 | A „Kapacitás” programban a KKV-k számára megfelelő teret kellene biztosítani az N+N kutatás és innováció céljára, különösen a nanotechnológiai körzetek, a kiemelkedő infrastruktúrák és az N+N foresight tekintetében. |
| --- | --- |

3.2.3.1

A „Kapacitás” programban a KKV-k számára megfelelő teret kellene biztosítani az N+N kutatás és innováció céljára, különösen a nanotechnológiai körzetek, a kiemelkedő infrastruktúrák és az N+N foresight tekintetében.

| 3.2.3.2 | A „Humán erőforrás” specifikus programban megfelelő teret kellene szentelni a kutatók képzésének és mobilitásának az N+N területén. Ennek érvényesnek kell lennie – a biztonságot és a szabványosítást illetően – a Közös Kutatási Központ tevékenységeire, továbbá a technológiai perspektívákra is. |
| --- | --- |

3.2.3.2

A „Humán erőforrás” specifikus programban megfelelő teret kellene szentelni a kutatók képzésének és mobilitásának az N+N területén. Ennek érvényesnek kell lennie – a biztonságot és a szabványosítást illetően – a Közös Kutatási Központ tevékenységeire, továbbá a technológiai perspektívákra is.

| 3.2.4 | 2007-től kezdődően a versenyképességre és az innovációra irányuló keretprogram intézkedéseinek egy részét az N+N kutatás szervezeti alkalmazásait elősegítő vállalkozói kultúra kialakításának kellene szentelni, még akkor is, ha a program rendelkezésére álló források szűkösek. |
| --- | --- |

3.2.4

2007-től kezdődően a versenyképességre és az innovációra irányuló keretprogram intézkedéseinek egy részét az N+N kutatás szervezeti alkalmazásait elősegítő vállalkozói kultúra kialakításának kellene szentelni, még akkor is, ha a program rendelkezésére álló források szűkösek.

| 3.2.5 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szorgalmazza – a nanoelektronika és a nano-orvostudomány már létező platformjainak mintájára – az európai technológiai platformok létrehozását. Ezen platformok olyan eszközök, amelyek a megosztott, közös elképzelés és előretervezés (foresight) alapján ösztönözni tudják a különböző ágazatok (tudományos, képzési, technológiai, ipari, pénzügyi) állami és magánszereplőit a közösségi, nemzeti/regionális vagy közös projektek és kezdeményezések megvalósítására. |
| --- | --- |

3.2.5

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szorgalmazza – a nanoelektronika és a nano-orvostudomány már létező platformjainak mintájára – az európai technológiai platformok létrehozását. Ezen platformok olyan eszközök, amelyek a megosztott, közös elképzelés és előretervezés (foresight) alapján ösztönözni tudják a különböző ágazatok (tudományos, képzési, technológiai, ipari, pénzügyi) állami és magánszereplőit a közösségi, nemzeti/regionális vagy közös projektek és kezdeményezések megvalósítására.

| 3.2.6 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság alapvető jelentőségűnek ítéli a progresszív jellegű oktatásba és képzésbe való befektetést. A 2006 utáni időszakra kidolgozott új közösségi programoknak kifejezetten tartalmazniuk kell az N+N interdiszciplináris támogatására irányuló beavatkozási irányvonalakat. |
| --- | --- |

3.2.6

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság alapvető jelentőségűnek ítéli a progresszív jellegű oktatásba és képzésbe való befektetést. A 2006 utáni időszakra kidolgozott új közösségi programoknak kifejezetten tartalmazniuk kell az N+N interdiszciplináris támogatására irányuló beavatkozási irányvonalakat.

| 3.2.7 | Az Európai Bizottságnak meg kellene könnyítenie az elért eredmények ipari hasznosítását, mégpedig az alábbiak 2007-ig történő elfogadása révén a hetedik kutatási keretprogram N+N munkaprogramja keretében:






  — | Nano-IPR Helpdesk, az EGSZB által az N+N-ről készített korábbi véleményben foglalt javaslatoknak megfelelően, |
| --- | --- | --- |

3.2.7

Az Európai Bizottságnak meg kellene könnyítenie az elért eredmények ipari hasznosítását, mégpedig az alábbiak 2007-ig történő elfogadása révén a hetedik kutatási keretprogram N+N munkaprogramja keretében:

—

Nano-IPR Helpdesk, az EGSZB által az N+N-ről készített korábbi véleményben foglalt javaslatoknak megfelelően,

| — | európai tájékoztató iroda (clearing house) a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a szabadalmak és a nemzetközi piacon megjelenő alkalmazási újdonságok monitorozása céljából, |
| --- | --- |

—

európai tájékoztató iroda (clearing house) a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a szabadalmak és a nemzetközi piacon megjelenő alkalmazási újdonságok monitorozása céljából,

| — | digitális könyvtár, a jelen vélemény tárgyában szereplő közleményben javasoltaknak megfelelően, |
| --- | --- |

—

digitális könyvtár, a jelen vélemény tárgyában szereplő közleményben javasoltaknak megfelelően,

| — | ESZB-STAR pályázatok (29) a prenormatív és a műszaki társszabványosítási kutatáshoz kapcsolódó projektekkel kapcsolatosan, |
| --- | --- |

—

ESZB-STAR pályázatok (29) a prenormatív és a műszaki társszabványosítási kutatáshoz kapcsolódó projektekkel kapcsolatosan,

| — | demonstrációs kísérleti projektek az N+N ipari alkalmazásáról. |
| --- | --- |

—

demonstrációs kísérleti projektek az N+N ipari alkalmazásáról.

| 3.2.8 | Az Európai Bizottságnak mostantól meg kellene erősítenie az etikai felügyeleti testületet, hogy biztosítsa az N+N-nel kapcsolatban esetlegesen felmerülő etikai kérdések rendszeres vizsgálatát, különösen az orvostudomány, a mezőgazdasági-élelmiszeripari ágazat és a kozmetikai ipar területén. |
| --- | --- |

3.2.8

Az Európai Bizottságnak mostantól meg kellene erősítenie az etikai felügyeleti testületet, hogy biztosítsa az N+N-nel kapcsolatban esetlegesen felmerülő etikai kérdések rendszeres vizsgálatát, különösen az orvostudomány, a mezőgazdasági-élelmiszeripari ágazat és a kozmetikai ipar területén.

3.3   A tagállamok szintjén

| 3.3.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a közösségi cselekvési tervhez nemzeti cselekvési tervek társuljanak, amelyeket még 2006 első félévében be kellene mutatni az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság előtt: a cél az összehangolt cselekvés és a szinergiák biztosítása az infrastrukturális, a képzési és a nevelési területen, a szabványosítás és a szabadalmak, a kockázatértékelés, végezetül a civil társadalommal, a fogyasztókkal és a médiával folytatott párbeszéd területén. |
| --- | --- |

3.3.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a közösségi cselekvési tervhez nemzeti cselekvési tervek társuljanak, amelyeket még 2006 első félévében be kellene mutatni az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság előtt: a cél az összehangolt cselekvés és a szinergiák biztosítása az infrastrukturális, a képzési és a nevelési területen, a szabványosítás és a szabadalmak, a kockázatértékelés, végezetül a civil társadalommal, a fogyasztókkal és a médiával folytatott párbeszéd területén.

| 3.3.2 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint a tagállamoknak a rendelkezésükre álló állami és magánberuházási eszközök nagyobb részét kellene az N+N területre fordítani, valamint rendszeres időközökben jelentést kellene tenniük az Európai Parlament és a Tanács részére a befektetésekben és a nemzeti cselekvési tervek megvalósításában elért előrelépésekkel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

3.3.2

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint a tagállamoknak a rendelkezésükre álló állami és magánberuházási eszközök nagyobb részét kellene az N+N területre fordítani, valamint rendszeres időközökben jelentést kellene tenniük az Európai Parlament és a Tanács részére a befektetésekben és a nemzeti cselekvési tervek megvalósításában elért előrelépésekkel kapcsolatosan.

| 3.3.3 | E jelentéseket be kellene illeszteni a közösségi kétéves jelentésbe, különösen az alábbiakra vonatkozóan:






  — | Az N+N-ek alkalmazásának új ipari ciklusát, az új vállalati koncepciókat, a vállalkozók, a munkavállalók és a technikusok új képesítéseit és képzési igényeit, a termékek szabványait és tanúsításait, a vonatkozó etikai és átláthatósági kérdések tiszteletben tartását, különösen pedig az orvosi-tudományos képzést, a hozzáférhetőséget és az esélyegyenlőséget előmozdító szabályozási és jogszabályi keret előkészítése; |
| --- | --- | --- |

3.3.3

E jelentéseket be kellene illeszteni a közösségi kétéves jelentésbe, különösen az alábbiakra vonatkozóan:

—

Az N+N-ek alkalmazásának új ipari ciklusát, az új vállalati koncepciókat, a vállalkozók, a munkavállalók és a technikusok új képesítéseit és képzési igényeit, a termékek szabványait és tanúsításait, a vonatkozó etikai és átláthatósági kérdések tiszteletben tartását, különösen pedig az orvosi-tudományos képzést, a hozzáférhetőséget és az esélyegyenlőséget előmozdító szabályozási és jogszabályi keret előkészítése;

| — | az N+N innovatív alkalmazásainak területi szinten való ösztönzése, prototípus-alkotással, tanúsítással és kockázatértékeléssel foglalkozó laboratórium-hálózat kialakításával, amely valamennyi vállalat, hatóság, felsőoktatási intézmény és kutatási központ számára hozzáférhető; e célból induló- és kockázati tőke céljára folyósítandó pénzügyi intézkedéseket kellene foganatosítani, különösen a kohéziós régiókban, és a közvélemény számára is hozzáférhető tájékoztató központokat kellene létesíteni az N+N területben rejlő kockázatokról és lehetőségekről, |
| --- | --- |

—

az N+N innovatív alkalmazásainak területi szinten való ösztönzése, prototípus-alkotással, tanúsítással és kockázatértékeléssel foglalkozó laboratórium-hálózat kialakításával, amely valamennyi vállalat, hatóság, felsőoktatási intézmény és kutatási központ számára hozzáférhető; e célból induló- és kockázati tőke céljára folyósítandó pénzügyi intézkedéseket kellene foganatosítani, különösen a kohéziós régiókban, és a közvélemény számára is hozzáférhető tájékoztató központokat kellene létesíteni az N+N területben rejlő kockázatokról és lehetőségekről,

| — | a „nanoszakadék” jelenség leküzdésére irányuló intézkedések beindításakor – különösen a strukturális és a kohéziós alapokból részesülő területeken, valamint a szigeteken és a perifériás elhelyezkedésű térségekben – olyan intézkedéseket is elő kell irányozni, amelyek megakadályozzák a kevésbé fejlett harmadik országok kirekesztését az N+N fejlesztésből. |
| --- | --- |

—

a „nanoszakadék” jelenség leküzdésére irányuló intézkedések beindításakor – különösen a strukturális és a kohéziós alapokból részesülő területeken, valamint a szigeteken és a perifériás elhelyezkedésű térségekben – olyan intézkedéseket is elő kell irányozni, amelyek megakadályozzák a kevésbé fejlett harmadik országok kirekesztését az N+N fejlesztésből.

| 3.3.4 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint szükséges, hogy a tagállamok célzott intézkedéssel megőrizzék egyrészről az együttműködés szükségessége és az egészség, valamint a környezet védelmét célzó tudományos és alkalmazásra irányuló terjesztés igénye, másrészről a feltalálói titok, valamint a szellemi és az ipari tulajdon védelmének igénye közötti megfelelő egyensúlyt. |
| --- | --- |

3.3.4

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint szükséges, hogy a tagállamok célzott intézkedéssel megőrizzék egyrészről az együttműködés szükségessége és az egészség, valamint a környezet védelmét célzó tudományos és alkalmazásra irányuló terjesztés igénye, másrészről a feltalálói titok, valamint a szellemi és az ipari tulajdon védelmének igénye közötti megfelelő egyensúlyt.

| 3.3.5 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint e területen is észlelhetők a közösségi szabadalom és az egységes közösségi szabadalmi jog hiányából származó hátrányok. Ez vonatkozik például arra a kérdésre, hogy a tagállamokban mit lehet szabadalmaztatni a bio-nanotechnológia területén létrejött találmányok közül, mind pedig az érdekelt szereplők puszta hozzáférésére az új találmányokkal és szabadalmakkal kapcsolatos információkhoz. |
| --- | --- |

3.3.5

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint e területen is észlelhetők a közösségi szabadalom és az egységes közösségi szabadalmi jog hiányából származó hátrányok. Ez vonatkozik például arra a kérdésre, hogy a tagállamokban mit lehet szabadalmaztatni a bio-nanotechnológia területén létrejött találmányok közül, mind pedig az érdekelt szereplők puszta hozzáférésére az új találmányokkal és szabadalmakkal kapcsolatos információkhoz.

3.4   Nemzetközi szinten

| 3.4.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság teljes mértékben egyetért a cselekvési tervben javasolt irányvonalakkal, amelyek a nemzetközi szintű együttműködés és strukturált párbeszéd fejlesztésére irányulnak. Javasolja továbbá, hogy ezen irányvonalakat egészítsék ki a következőkkel:






  — | az EU égisze alatt rendszeres időközökben nemzetközi fórumokat szervezni, hogy több lehetőség legyen a párbeszédre, a tapasztalatcserére és a kommunikációra, annak érdekében, hogy erősödjön a „nemzetközi tudományos, ipari és felsőoktatási közösség”, |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság teljes mértékben egyetért a cselekvési tervben javasolt irányvonalakkal, amelyek a nemzetközi szintű együttműködés és strukturált párbeszéd fejlesztésére irányulnak. Javasolja továbbá, hogy ezen irányvonalakat egészítsék ki a következőkkel:

—

az EU égisze alatt rendszeres időközökben nemzetközi fórumokat szervezni, hogy több lehetőség legyen a párbeszédre, a tapasztalatcserére és a kommunikációra, annak érdekében, hogy erősödjön a „nemzetközi tudományos, ipari és felsőoktatási közösség”,

| — | fejleszteni Európa piacvezető pozícióját, hogy az N+N felelősségteljes használatára és fejlesztésére vonatkozó etikai kódexekkel és közös nyilatkozatokkal kapcsolatos kezdeményezéseket előmozdítsuk, |
| --- | --- |

—

fejleszteni Európa piacvezető pozícióját, hogy az N+N felelősségteljes használatára és fejlesztésére vonatkozó etikai kódexekkel és közös nyilatkozatokkal kapcsolatos kezdeményezéseket előmozdítsuk,

| — | 2008-ig létrehozni az Európai Unióban az N+N-nel kapcsolatos nemzetközi tudományos és műszaki kiadványok elektronikus archívumát, |
| --- | --- |

—

2008-ig létrehozni az Európai Unióban az N+N-nel kapcsolatos nemzetközi tudományos és műszaki kiadványok elektronikus archívumát,

| — | beilleszteni a fejlesztési együttműködés európai politikájának irányvonalaiba a fejlődő országokbeli partnerek kapacitásépítésére, tudományos munkatársainak képzésére és a helyi hatóságok N+N technológiák befogadása iránti fogékonyságának erősítésére irányuló intézkedéseket, mindezt azzal a szándékkal, hogy elkerüljük az N+N szakadék kialakulását (kirekesztés az N+N-ismeretek fejlődéséből), |
| --- | --- |

—

beilleszteni a fejlesztési együttműködés európai politikájának irányvonalaiba a fejlődő országokbeli partnerek kapacitásépítésére, tudományos munkatársainak képzésére és a helyi hatóságok N+N technológiák befogadása iránti fogékonyságának erősítésére irányuló intézkedéseket, mindezt azzal a szándékkal, hogy elkerüljük az N+N szakadék kialakulását (kirekesztés az N+N-ismeretek fejlődéséből),

| — | ösztönözni az N+N területén a felhasználóbarát szinergiákat európai – például az EUREKA – és nemzetközi – például a Human Frontiers – kezdeményezések révén. |
| --- | --- |

—

ösztönözni az N+N területén a felhasználóbarát szinergiákat európai – például az EUREKA – és nemzetközi – például a Human Frontiers – kezdeményezések révén.

3.5   A vállalkozások, a munkavállalók és a civil társadalom szintjén

| 3.5.1 | Az EGSZB véleménye szerint a vállalkozások – különösen a KKV-k – húzhatnak nagy hasznot az N+N területen végzett kutatási tevékenységből, és az N+N közvetlen terjesztéséből a technológiai transzfer céljára, főként a hatékony energia- és környezeti technológiák, az informatikai nanotechnológiák, a folyamatokban, a termékekben és a szolgáltatásokban alkalmazott új anyagok, valamint a konvergens nano-bio-info technológiák integrációja és átvétele révén. |
| --- | --- |

3.5.1

Az EGSZB véleménye szerint a vállalkozások – különösen a KKV-k – húzhatnak nagy hasznot az N+N területen végzett kutatási tevékenységből, és az N+N közvetlen terjesztéséből a technológiai transzfer céljára, főként a hatékony energia- és környezeti technológiák, az informatikai nanotechnológiák, a folyamatokban, a termékekben és a szolgáltatásokban alkalmazott új anyagok, valamint a konvergens nano-bio-info technológiák integrációja és átvétele révén.

| 3.5.2 | Az EGSZB véleménye szerint az európai iparnak meg kellene sokszoroznia és fel kellene gyorsítania az N+N kutatására és alkalmazására irányuló erőfeszítéseket, hogy a befektetéseket illetően legalább fejlettebb versenytársai szintjét elérje. Ezen erőfeszítéseket kedvező szabályozási és jogszabályi környezet kialakításával erőteljesen ösztönözni kellene, mind nemzeti, mind regionális szinten. |
| --- | --- |

3.5.2

Az EGSZB véleménye szerint az európai iparnak meg kellene sokszoroznia és fel kellene gyorsítania az N+N kutatására és alkalmazására irányuló erőfeszítéseket, hogy a befektetéseket illetően legalább fejlettebb versenytársai szintjét elérje. Ezen erőfeszítéseket kedvező szabályozási és jogszabályi környezet kialakításával erőteljesen ösztönözni kellene, mind nemzeti, mind regionális szinten.

| 3.5.3 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság meg van győződve arról, hogy ez a vállalkozások intenzív bevonására irányuló megközelítés alapvető jelentőségű az N+N kutatása, fejlesztése és alkalmazása szempontjából, feltéve, hogy európai, nemzeti/regionális szinten, de mindenekelőtt partnerségi szinten elő vannak irányozva az alábbiakra irányuló támogatási intézkedések:






  — | a kutatási eredmények feltárására vonatkozó átlátható, egyszerű és világos tájékoztatás (Nanotechnology Scouting) biztosítása a munkavállalók és a műszaki szakemberek, a fogyasztók, a környezet és az egészség szempontjából folyamatos és biztos módon alkalmazható kutatási eredményekről; ezen eredményeket a társadalom és a piac számára teljes mértékben elfogadható tanúsítványokkal kell garantálni, |
| --- | --- | --- |

3.5.3

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság meg van győződve arról, hogy ez a vállalkozások intenzív bevonására irányuló megközelítés alapvető jelentőségű az N+N kutatása, fejlesztése és alkalmazása szempontjából, feltéve, hogy európai, nemzeti/regionális szinten, de mindenekelőtt partnerségi szinten elő vannak irányozva az alábbiakra irányuló támogatási intézkedések:

—

a kutatási eredmények feltárására vonatkozó átlátható, egyszerű és világos tájékoztatás (Nanotechnology Scouting) biztosítása a munkavállalók és a műszaki szakemberek, a fogyasztók, a környezet és az egészség szempontjából folyamatos és biztos módon alkalmazható kutatási eredményekről; ezen eredményeket a társadalom és a piac számára teljes mértékben elfogadható tanúsítványokkal kell garantálni,

| — | a vállalkozók – különösen a kisvállalkozók – problémáira összpontosító képzési intézkedések kifejlesztése, amelyek célja az N+N tudatos és felelősségteljes átvétele és felhasználása, az N+N-t alkalmazó új gyártási folyamatok követelményeinek tiszteletben tartásával, (30) |
| --- | --- |

—

a vállalkozók – különösen a kisvállalkozók – problémáira összpontosító képzési intézkedések kifejlesztése, amelyek célja az N+N tudatos és felelősségteljes átvétele és felhasználása, az N+N-t alkalmazó új gyártási folyamatok követelményeinek tiszteletben tartásával, (30)

| — | támogatni a műszaki és a tudományos alkalmazottak interdiszciplináris képzésére és képesítésére irányuló tevékenységeket az N+N területen új termelési folyamatokat alkalmazó, és a kapcsolódó szolgáltatásokat igénybe vevő vállalat koncepcióira és szervezeti formáira, továbbá a toxikológiai és ökotoxikológiai kockázatok megszüntetéséhez szükséges óvintézkedésekre vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

támogatni a műszaki és a tudományos alkalmazottak interdiszciplináris képzésére és képesítésére irányuló tevékenységeket az N+N területen új termelési folyamatokat alkalmazó, és a kapcsolódó szolgáltatásokat igénybe vevő vállalat koncepcióira és szervezeti formáira, továbbá a toxikológiai és ökotoxikológiai kockázatok megszüntetéséhez szükséges óvintézkedésekre vonatkozóan,

| — | világosan és előre meghatározott módon megszabni az ipari és a szellemi tulajdon lehetőségeit és korlátait, hogy biztosítsuk az együttműködés és a versenyképesség közötti helyes egyensúlyt, a gyártási titok védelmét és az N+N területén elért eredmények terjesztését, az új ismeretek közzétételét és szabad mozgását az európai és a nemzetközi tudományos közösségen belül, valamint a szellemi tulajdonhoz kapcsolódó jogok oltalmát, |
| --- | --- |

—

világosan és előre meghatározott módon megszabni az ipari és a szellemi tulajdon lehetőségeit és korlátait, hogy biztosítsuk az együttműködés és a versenyképesség közötti helyes egyensúlyt, a gyártási titok védelmét és az N+N területén elért eredmények terjesztését, az új ismeretek közzétételét és szabad mozgását az európai és a nemzetközi tudományos közösségen belül, valamint a szellemi tulajdonhoz kapcsolódó jogok oltalmát,

| — | megkönnyíteni a vállalkozások – főként a kisvállalkozások, valamint a szigeteken és a periferikus területen működők – számára a KKK (31) intézeteihez, a prototípusokat előállító laboratóriumokhoz és a tanúsítási, mérési és tesztelési infrastruktúrákhoz való hozzáférést. Fontos a nemzetközi szinten elismert és elfogadott szabványok kidolgozása céljából felfejlesztett nemzeti és európai műszaki szabványosítási szervezetekhez való hozzáférés is. |
| --- | --- |

—

megkönnyíteni a vállalkozások – főként a kisvállalkozások, valamint a szigeteken és a periferikus területen működők – számára a KKK (31) intézeteihez, a prototípusokat előállító laboratóriumokhoz és a tanúsítási, mérési és tesztelési infrastruktúrákhoz való hozzáférést. Fontos a nemzetközi szinten elismert és elfogadott szabványok kidolgozása céljából felfejlesztett nemzeti és európai műszaki szabványosítási szervezetekhez való hozzáférés is.

| — | az Európai Beruházási Bank, az Európai Befektetési Alap, valamint a VIP (32), továbbá a közösségi strukturális alapok területén erősíteni a vállalkozások – főként a KKV-k – hozzáférését a pénzügyi támogatási intézkedésekhez, az induló- és a kockázati tőkéhez, valamint a tudományos szféra spin-off tevékenységét támogató intézkedésekhez, annak érdekében, hogy az N+N területén új vállalatok és új munkahelyek jöjjenek létre, valamint kialakuljanak az N+N területen a vásárlás, az előállítás, a forgalmazás és a szolgáltatások hálózatai. |
| --- | --- |

—

az Európai Beruházási Bank, az Európai Befektetési Alap, valamint a VIP (32), továbbá a közösségi strukturális alapok területén erősíteni a vállalkozások – főként a KKV-k – hozzáférését a pénzügyi támogatási intézkedésekhez, az induló- és a kockázati tőkéhez, valamint a tudományos szféra spin-off tevékenységét támogató intézkedésekhez, annak érdekében, hogy az N+N területén új vállalatok és új munkahelyek jöjjenek létre, valamint kialakuljanak az N+N területen a vásárlás, az előállítás, a forgalmazás és a szolgáltatások hálózatai.

| — | kiépíteni a kapcsolatokat a felsőoktatási intézmények, a kutatóközpontok és a vállalkozások – különösen KKV-k – között, a különböző alkalmazási ágazatokban közös irányítású szakértői központok segítségével, valamint a nanotechnológusoknak a vállalati tevékenységbe való bevonásával, a Marie Curie programban előirányozott új intézkedések keretében való képzési tanfolyamok szervezésével is. |
| --- | --- |

—

kiépíteni a kapcsolatokat a felsőoktatási intézmények, a kutatóközpontok és a vállalkozások – különösen KKV-k – között, a különböző alkalmazási ágazatokban közös irányítású szakértői központok segítségével, valamint a nanotechnológusoknak a vállalati tevékenységbe való bevonásával, a Marie Curie programban előirányozott új intézkedések keretében való képzési tanfolyamok szervezésével is.

| 3.5.4 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy különösen az N+N területén a munkavállalók, valamint a műszaki és tudományos középvezetők képviselik – és a jövőben is nekik kell képviselniük – a szociális felelősséggel bíró európai vállalkozások fő erősségét. |
| --- | --- |

3.5.4

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy különösen az N+N területén a munkavállalók, valamint a műszaki és tudományos középvezetők képviselik – és a jövőben is nekik kell képviselniük – a szociális felelősséggel bíró európai vállalkozások fő erősségét.

| 3.5.4.1 | Az EGSZB e tekintetben hangsúlyozza a biztonságos környezet és termelési folyamatok biztosítására irányuló tevékenységek, továbbá a – főként a diagnosztika és gyógyászati eljárások területén működő – munkavállalók képzését célzó megfelelő intézkedések jelentőségét, különös tekintettel a kockázatok megelőzésére, illetve előzetes értékelésére. Mindez európai szinten hitelesített műszaki-etikai kódexek segítségével történhet. |
| --- | --- |

3.5.4.1

Az EGSZB e tekintetben hangsúlyozza a biztonságos környezet és termelési folyamatok biztosítására irányuló tevékenységek, továbbá a – főként a diagnosztika és gyógyászati eljárások területén működő – munkavállalók képzését célzó megfelelő intézkedések jelentőségét, különös tekintettel a kockázatok megelőzésére, illetve előzetes értékelésére. Mindez európai szinten hitelesített műszaki-etikai kódexek segítségével történhet.

| 3.5.4.2 | Alapos értékelést igényel a termelési tevékenységek szintjén az N+N alkalmazásához szükséges újfajta munkaszervezésnek a munkavállalókra gyakorolt hatása, valamint a képzéshez, a biztonsághoz és az egészségvédelemhez kapcsolódó igények felmérése. Kívánatos lenne, hogy az „Európai alapítvány az élet- és a munkakörülmények javításáért” elnevezésű, dublini székhelyű szervezet tanulmányokat dolgozzon ki a fentiekkel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

3.5.4.2

Alapos értékelést igényel a termelési tevékenységek szintjén az N+N alkalmazásához szükséges újfajta munkaszervezésnek a munkavállalókra gyakorolt hatása, valamint a képzéshez, a biztonsághoz és az egészségvédelemhez kapcsolódó igények felmérése. Kívánatos lenne, hogy az „Európai alapítvány az élet- és a munkakörülmények javításáért” elnevezésű, dublini székhelyű szervezet tanulmányokat dolgozzon ki a fentiekkel kapcsolatosan.

| 3.5.5 | Az N+N-nel kapcsolatosan valamennyi érdekelt fél részvételével folytatott európai párbeszédet 2007-ig szervezett keretekbe kell illeszteni, konzultatív szerv vagy fórum létrehozása révén. Ez utóbbinak rendelkeznie kell a szükséges láthatósággal és átláthatósággal ahhoz, hogy a médiával és a civil társadalommal szemben kompetens és elismert partnerként léphessen fel. |
| --- | --- |

3.5.5

Az N+N-nel kapcsolatosan valamennyi érdekelt fél részvételével folytatott európai párbeszédet 2007-ig szervezett keretekbe kell illeszteni, konzultatív szerv vagy fórum létrehozása révén. Ez utóbbinak rendelkeznie kell a szükséges láthatósággal és átláthatósággal ahhoz, hogy a médiával és a civil társadalommal szemben kompetens és elismert partnerként léphessen fel.

| 3.5.6 | A polgárok tájékoztatására irányuló kísérleti kezdeményezéseket 2007-ig határozott formába kell önteni. Jelenjenek meg az „Európa” weblap nyitóoldalán, és kerüljenek közzétételre az egyéb intézményeknél, különösen az Európai Parlamentnél és a Tanácsnál. Nemzetközi visszhangot kellene továbbá biztosítani számukra az „N+N interdiszciplináris díj” 2008-ban való létrehozása révén. Ez a díj évenként kerülne kiosztásra az „N+N európai hete” alkalmából. |
| --- | --- |

3.5.6

A polgárok tájékoztatására irányuló kísérleti kezdeményezéseket 2007-ig határozott formába kell önteni. Jelenjenek meg az „Európa” weblap nyitóoldalán, és kerüljenek közzétételre az egyéb intézményeknél, különösen az Európai Parlamentnél és a Tanácsnál. Nemzetközi visszhangot kellene továbbá biztosítani számukra az „N+N interdiszciplináris díj” 2008-ban való létrehozása révén. Ez a díj évenként kerülne kiosztásra az „N+N európai hete” alkalmából.

| 3.5.7 | Az Európai Bizottságnak 2007-ig létre kellene hoznia az N+N alkalmazásával és/vagy felhasználásával kapcsolatos kockázatok felmérésére szolgáló hitelesített módszereket, és még 2008 első félévében javaslatot kellene tennie a kapcsolódó európai irányvonalakat illetően. |
| --- | --- |

3.5.7

Az Európai Bizottságnak 2007-ig létre kellene hoznia az N+N alkalmazásával és/vagy felhasználásával kapcsolatos kockázatok felmérésére szolgáló hitelesített módszereket, és még 2008 első félévében javaslatot kellene tennie a kapcsolódó európai irányvonalakat illetően.

Brüsszel, 2006. április 20.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  HL C 157, 2005.6.28.

1

(2)  U.o.

2

(3)  Interjú Philippe Busquin biztossal (összefoglaló: a 2004.6.29-i IP/04/820-ben).

3

(4)  Lásd a 2. jegyzetet.

4

(5)  Forrás: a milánói Műszaki Egyetem mikro- és nanoelektronikai központja, Alessandro Spinelli prof.

5

(6)  U.o.

6

(7)  A nanoelektronikai befektetések jelenleg 6 milliárd eurót tesznek ki az alábbi bontásban: 1/3 nano- és mikrokutatásra, 1/3 diagnosztikára, 1/3 anyagokra (forrás: Európai Bizottság, Kutatási Főigazgatóság).

7

(8)  A görög mimezis (a természet utánzása) szóból.

8

mimezis

(9)  Mint például a spermiumok önálló mozgása.

9

(10)  HL C 65., 2006.3.17.

10

(11)  Ld. a 2005 szeptemberében Edinburgh-ban lezajlott „Euronanoforum” elnevezésű konferencián bemutatott „Nanotechnologies and nanosciences, knowledge-based multifunctional materials & new production processes and devices” című dokumentumot.

11

Nanotechnologies and nanosciences, knowledge-based multifunctional materials & new production processes and devices”

.

(12)  COM(2005) 243 final, és COM(2005) 24 final.

12

(13)  HL C 157., 2005.6.28.

13

(14)  A fő kiválósági központok között említhetők a következők: DESMOL Molekulakutató Központ, a Lengyel Tudományos Akadémia Fizikai Intézetének Nagynyomású Központja és CELDIS Központja; a Magyar Tudományos Akadémia KFKI-CMRC Kutatóközpontja, és Szilárdtestfizikai és Optikai Kutatóintézete; a lett egyetem Szilárdtestfizikai Intézetének fejlett anyagok kutatásával és technológiájával foglalkozó központja (CAMART).

14

(15)  A Gate2Growth közösségi kezdeményezés szolgáltatás- és hálózatcsomagot kínál, hogy az új, innovatív vállalatok gyorsabban és alacsonyabb költségekkel férhessenek hozzá a beruházásokhoz, mégpedig a beruházók és a közvetítők páneurópai tematikus hálózatain – például az I-TecNet hálózaton – keresztül.

15

(16)  A Minanet egy online hozzáférhető adatbank a mikrorendszerek és a nanotechnológiák területén létező európai kutatási projektekről. A Cseh Köztársaságban, Lengyelországban, Szlovákiában, Magyarországon, Bulgáriában, Litvániában, Lettországban, Cipruson és Romániában fejlesztett N+N projekteket tartalmaz.

16

(17)  Lux Research and Technology Review on Nanotechnology 2005.

17

Lux Research and Technology Review on Nanotechnology 2005.

(18)  Lásd: http://cordis.europa.eu.int/nanotechnology; Európai Bizottság, Kutatási Főigazgatóság, G4 Egység (2005.12.8.).

18

(19)  Lux Research and Technology Review on Nanotechnology 2005.

19

Lux Research and Technology Review on Nanotechnology 2005.

(20)  A magánszféra részéről az N+N céljára eszközölt befektetéseket tekintve körülbelül 60 japán vállalat évente mintegy 170 millió eurót költ a nanotechnológiák kutatására és fejlesztésére, mely összeg 2003 óta 20 %-kal emelkedett.

20

(21)  A Samsung társaság már 2002-ben piacra dobta a Flash Memory Chips nevű terméket, amely 90 nanoméretű alkotórészt foglal magában.

21

Flash Memory Chips

(22)  Beijin Report 2005 on Nanotech Development to 2010-2015.

22

Beijin Report 2005 on Nanotech Development to 2010-2015.

(23)  A fenti jelentés szerint Kína világpiaci részesedése 2010-re meghaladja a 6 %-ot, 2015-re pedig a 16 %-ot. A késztermékek számának jelentős növekedése azonban erősen függ majd a nano-biotechnológiák alkalmazásspecifikus konvergenciáitól, valamint a nanotudományok területén tevékenykedő három nagy országos kutatóközpont és több mint 20 intézet alkalmazásorientált kutatásaitól.

23

(24)  Európai kutatási térség: Együttműködés és a nemzeti és regionális kutatási tevékenységek koordinálása. A 148 millió eurós kerettel rendelkező ERA-NET program 2005-ig félévenként pályázatokat írt ki olyan projektekre, amelyek legalább három tagállam hivatalos szerveit bevonják. A következő évekre beindították az ERA-NET Plus-t, amely az előző programra épül.

24

(25)  COST: A fejlesztési és technológiai együttműködés érdekében létrejött kormányközi szervezet

25

(26)  FES: Európai Tudományos Alapítvány.

26

(27)  EUREKA: európai kezdeményezés a piacorientált technológiák fejlesztésére.

27

(28)  Ld. Nanotechnology National Office, amelyet 2003-ban hoztak létre az USA-ban a nanotechnológiák fejlesztéséről szóló törvénnyel.

28

(29)  ESZB: Európai Szabványügyi Bizottság. STAR: a szabványosítással kapcsolatos kutatás.

29

(30)  Az EGSZB üdvözli a Vállalkozási és Ipari Főigazgatóság Innovációpolitikai Főosztálya által kiadott és terjesztett papíralapú és CD-formában megjelent kiadványokat, valamint azon – az érdeklődő, azonban kevésbé felkészült közönségnek szánt – oktatási segédeszközöket, amelyeket e kiadványokban használnak.

30

(31)  KKK = Közös Kutatási Központ.

31

(32)  VIP = versenyképességi és innovációs program (ld. a CESE INT/270 véleményt – előadók: Bernhard WALSCHKE és Lucia FUSCO).

32

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/10

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy:

„Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának a keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról (2007–2013)”

„Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló »Együttműködés« egyedi programról”

„Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló »Ötletek« egyedi programról”

„Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló »Munkaerő« egyedi programról”

„Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló »Kapacitások« egyedi programról”

„Javaslat tanácsi határozatra az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) a keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról”

„Javaslat tanácsi határozatra az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) végrehajtására irányuló egyedi programról”

(COM(2005) 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445 final)

(2006/C 185/02)

2005. november 14-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 166. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció véleményét 2006. március 28-án elfogadta. (Előadó: Gerd WOLF, társelőadó: Antonello PEZZINI.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (az április 20-i ülésnapon) 132 szavazattal 2 ellenében elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Összefoglalás

| 1.1 | Az Európai Bizottság javaslatai az Európai Bizottságnak a 7. kutatási és fejlesztési keretprogramra (2007–2013), illetve a 7. Euratom keretprogramra (2007–2011) tett, az EGSZB által már véleményezett javaslataiban foglalt kutatási tartalmakat, illetve kutatási témákat érintik. Az EGSZB jelen véleménye ennek megfelelően a két említett keretprogramhoz már benyújtott vélemény kiegészítése. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Bizottság javaslatai az Európai Bizottságnak a 7. kutatási és fejlesztési keretprogramra (2007–2013), illetve a 7. Euratom keretprogramra (2007–2011) tett, az EGSZB által már véleményezett javaslataiban foglalt kutatási tartalmakat, illetve kutatási témákat érintik. Az EGSZB jelen véleménye ennek megfelelően a két említett keretprogramhoz már benyújtott vélemény kiegészítése.

| 1.2 | A korábbi véleményben az EGSZB azt ajánlotta, hogy az Európai Bizottság által javasolt, égetően szükséges kutatási és fejlesztési beruházásokat hiánytalanul bocsássák rendelkezésre, és ne hagyják ezeket az EU jövendőbeli általános költségvetéséről szóló tárgyalások játékszerévé vagy áldozatává válni. |
| --- | --- |

1.2

A korábbi véleményben az EGSZB azt ajánlotta, hogy az Európai Bizottság által javasolt, égetően szükséges kutatási és fejlesztési beruházásokat hiánytalanul bocsássák rendelkezésre, és ne hagyják ezeket az EU jövendőbeli általános költségvetéséről szóló tárgyalások játékszerévé vagy áldozatává válni.

| 1.3 | Az a lisszaboni stratégiában megfogalmazott cél ugyanis, hogy Európát vezető gazdasági térséggé tegyük, a kutatás-fejlesztési beruházások jelentős növelését követeli meg. Ezen a téren Európa nem csupán olyan államokkal áll versenyben, mint az Egyesült Államok, Japán vagy Korea, hanem Kínával, Indiával és Brazíliával is. Az Egyesült Államok és Japán nemrég szögezték le, hogy nemzetközi versenyképességük javítása érdekében a kutatás-fejlesztési beruházásokat kiemelt kérdésként kezelik, és rendelkezésre bocsátották a megfelelő eszközöket. A folyamatos globális fejlődést tekintve tehát az a barcelonai Tanács által a lisszaboni stratégia támogatására kitűzött, egyelőre még el nem ért cél, hogy az EU bruttó nemzeti termékének 3 %-át a kutatásba és fejlesztésbe fektessék, „mozgó célpont”: aki túl sokára éri el, az nem jut előrébb. |
| --- | --- |

1.3

Az a lisszaboni stratégiában megfogalmazott cél ugyanis, hogy Európát vezető gazdasági térséggé tegyük, a kutatás-fejlesztési beruházások jelentős növelését követeli meg. Ezen a téren Európa nem csupán olyan államokkal áll versenyben, mint az Egyesült Államok, Japán vagy Korea, hanem Kínával, Indiával és Brazíliával is. Az Egyesült Államok és Japán nemrég szögezték le, hogy nemzetközi versenyképességük javítása érdekében a kutatás-fejlesztési beruházásokat kiemelt kérdésként kezelik, és rendelkezésre bocsátották a megfelelő eszközöket. A folyamatos globális fejlődést tekintve tehát az a barcelonai Tanács által a lisszaboni stratégia támogatására kitűzött, egyelőre még el nem ért cél, hogy az EU bruttó nemzeti termékének 3 %-át a kutatásba és fejlesztésbe fektessék, „mozgó célpont”: aki túl sokára éri el, az nem jut előrébb.

| 1.4 | Tekintettel az EU-nak a Tanács által időközben elfogadott általános költségvetésére és annak a kutatási keretre való kihatására, az EGSZB megismétli azt a további idevonatkozó ajánlását, hogy a kutatás-fejlesztés témaköréhez az eddiginél lényegesen magasabb részarányt: mintegy 8 %-ot kell hozzárendelni, és a tanácsi határozatban előirányzott növelést mielőbb meg kell kezdeni, semmiképp sem hét év múlva, hanem előbb valósítva meg azt. |
| --- | --- |

1.4

Tekintettel az EU-nak a Tanács által időközben elfogadott általános költségvetésére és annak a kutatási keretre való kihatására, az EGSZB megismétli azt a további idevonatkozó ajánlását, hogy a kutatás-fejlesztés témaköréhez az eddiginél lényegesen magasabb részarányt: mintegy 8 %-ot kell hozzárendelni, és a tanácsi határozatban előirányzott növelést mielőbb meg kell kezdeni, semmiképp sem hét év múlva, hanem előbb valósítva meg azt.

| 1.5 | Az Európai Bizottság javaslatainak központi eleme az „Együttműködés” egyedi program. Az EGSZB egyetért az ebben foglalt fontos kutatási témák – például az energia, az egészség, az információtechnológia, a nanotechnológia, a környezetvédelem, a közlekedés, a társadalom-, gazdaság- és humán tudományok, valamint a világűr és a biztonság mint új témakörök – támogatásával. Erről a 4. pontban bővebben szólunk, egyes esetekben viszonylagos növeléseket is javasolva. |
| --- | --- |

1.5

Az Európai Bizottság javaslatainak központi eleme az „Együttműködés” egyedi program. Az EGSZB egyetért az ebben foglalt fontos kutatási témák – például az energia, az egészség, az információtechnológia, a nanotechnológia, a környezetvédelem, a közlekedés, a társadalom-, gazdaság- és humán tudományok, valamint a világűr és a biztonság mint új témakörök – támogatásával. Erről a 4. pontban bővebben szólunk, egyes esetekben viszonylagos növeléseket is javasolva.

| 1.6 | Az EGSZB általánosságban azt ajánlja, hogy a költségvetési eszközöket ne rendeljék mereven a különböző témákhoz, hanem a lehető legnagyobb rugalmasságot tegyék lehetővé. Így elérhető volna, hogy az Európai Bizottság a program végrehajtása során az időközben felismerhető súlyponteltolódásokra, az újonnan felmerülő kérdésekre vagy – tekintve a program számos témakörének több területet érintő, keresztmetszet jellegét – a szükségessé váló átcsoportosításokra gyorsan reagálhasson, anélkül hogy ehhez újabb politikai lépésekre lenne szükség. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB általánosságban azt ajánlja, hogy a költségvetési eszközöket ne rendeljék mereven a különböző témákhoz, hanem a lehető legnagyobb rugalmasságot tegyék lehetővé. Így elérhető volna, hogy az Európai Bizottság a program végrehajtása során az időközben felismerhető súlyponteltolódásokra, az újonnan felmerülő kérdésekre vagy – tekintve a program számos témakörének több területet érintő, keresztmetszet jellegét – a szükségessé váló átcsoportosításokra gyorsan reagálhasson, anélkül hogy ehhez újabb politikai lépésekre lenne szükség.

| 1.7 | Az EGSZB ismét támogatásáról biztosítja az „Ötletek” egyedi programot. E programot illetően a megoldandó kérdést – az anyagi eszközökkel való megfelelő ellátottság mellett – főként a támogatandó kérelmek kiválasztásában és a program irányításában látja. Üdvözli, hogy ez a nehéz feladat az önálló Európai Kutatási Tanács (European Research Council, ERC) kezébe kerül. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB ismét támogatásáról biztosítja az „Ötletek” egyedi programot. E programot illetően a megoldandó kérdést – az anyagi eszközökkel való megfelelő ellátottság mellett – főként a támogatandó kérelmek kiválasztásában és a program irányításában látja. Üdvözli, hogy ez a nehéz feladat az önálló Európai Kutatási Tanács (European Research Council, ERC) kezébe kerül.

| 1.8 | Az EGSZB többször hangsúlyozta, hogy az eredményes és versenyképes európai kutatás és fejlesztés kulcsa a kiváló minőségű berendezésekkel való felszereltség, a pénzügyi támogatás és a megfelelő keretfeltételek mellett abban rejlik, hogy legyen kellő számú magasan képzett, kreatív tudományos kutató. A „Munkaerő” egyedi program azokra az intézkedésekre irányul, amelyek révén az Európai Bizottság közelíteni kíván ehhez a célhoz. Ezeket az intézkedéseket az EGSZB kifejezetten támogatja. Utal emellett az Európai Bizottság által közzétett Kutatók európai chartájához fűzött korábbi észrevételeire is. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB többször hangsúlyozta, hogy az eredményes és versenyképes európai kutatás és fejlesztés kulcsa a kiváló minőségű berendezésekkel való felszereltség, a pénzügyi támogatás és a megfelelő keretfeltételek mellett abban rejlik, hogy legyen kellő számú magasan képzett, kreatív tudományos kutató. A „Munkaerő” egyedi program azokra az intézkedésekre irányul, amelyek révén az Európai Bizottság közelíteni kíván ehhez a célhoz. Ezeket az intézkedéseket az EGSZB kifejezetten támogatja. Utal emellett az Európai Bizottság által közzétett Kutatók európai chartájához fűzött korábbi észrevételeire is.

| 1.9 | A „Kapacitások” egyedi program különösen jó példa a Közösség szubszidiáris feladataira. Ez különösen azokra a kutatási infrastruktúrákra (nagy berendezésekre, tudományos műszerekre, számítógépekre stb.) vonatkozik, amelyek költsége és felhasználhatósága túllépi egy-egy tagállam lehetőségeit. Az ide tartozó „A kis- és középvállalkozások (KKV-k) javára folytatott kutatás” című részprogram is megfelel azonban az EGSZB korábbi ajánlásainak, melyek szerint a KKV-kat jobban be kell vonni az innovációs folyamatba. |
| --- | --- |

1.9

A „Kapacitások” egyedi program különösen jó példa a Közösség szubszidiáris feladataira. Ez különösen azokra a kutatási infrastruktúrákra (nagy berendezésekre, tudományos műszerekre, számítógépekre stb.) vonatkozik, amelyek költsége és felhasználhatósága túllépi egy-egy tagállam lehetőségeit. Az ide tartozó „A kis- és középvállalkozások (KKV-k) javára folytatott kutatás” című részprogram is megfelel azonban az EGSZB korábbi ajánlásainak, melyek szerint a KKV-kat jobban be kell vonni az innovációs folyamatba.

| 1.10 | Az EGSZB végezetül utal arra a korábbi ajánlására, hogy az igénylők részéről szükséges adminisztratív ráfordítást jelentősen csökkenteni, az eljárást egyszerűsíteni kell, ugyanakkor minél nagyobb folyamatosságot kell biztosítani a támogatási eszközök és az odaítélési eljárások terén. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB végezetül utal arra a korábbi ajánlására, hogy az igénylők részéről szükséges adminisztratív ráfordítást jelentősen csökkenteni, az eljárást egyszerűsíteni kell, ugyanakkor minél nagyobb folyamatosságot kell biztosítani a támogatási eszközök és az odaítélési eljárások terén.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az Európai Bizottság által benyújtott javaslatok, amelyeket hét külön dokumentum tartalmaz, kiegészítik a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramra (2007–2013) és az Euratom hetedik keretprogramjára (2007–2011) vonatkozó európai bizottsági javaslatot (1) és részletes tájékoztatást adnak a tervezett támogatási intézkedésekhez kapcsolódó kutatási tartalmakról és kutatási témákról. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság által benyújtott javaslatok, amelyeket hét külön dokumentum tartalmaz, kiegészítik a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramra (2007–2013) és az Euratom hetedik keretprogramjára (2007–2011) vonatkozó európai bizottsági javaslatot (1) és részletes tájékoztatást adnak a tervezett támogatási intézkedésekhez kapcsolódó kutatási tartalmakról és kutatási témákról.

| 2.1.1 | Ennek megfelelően az EGSZB alábbi véleménye tömör formában kiegészíti a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramról (2007–2013) és az Euratom-programról (2007–2011) szóló határozathozatalhoz már előterjesztett véleményt
   (2), annak megjegyzéseit és ajánlásait. |
| --- | --- |

2.1.1

Ennek megfelelően az EGSZB alábbi véleménye tömör formában kiegészíti a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramról (2007–2013) és az Euratom-programról (2007–2011) szóló határozathozatalhoz már előterjesztett véleményt
   (2), annak megjegyzéseit és ajánlásait.

| 2.1.2 | A jelen véleményben ezért elsősorban kutatási tartalmakról, nem pedig struktúrákról és eszközökről van szó. Nem térünk például ismét ki az „alapkutatás – alkalmazott kutatás – fejlesztés” innovációs háromszög optimalizálásának fontos kérdésére, és nem szólunk arról az ajánlásról sem, hogy az Európai Bizottságnak a programot gondozó tisztviselői a jövőben is a kutatás terén tapasztalt és az adott szakterületet jól ismerő szakértők legyenek, ami megfelelő személyzeti folyamatosságot feltételez. Ezeket a szempontokat korábbi véleményeinkben (3) már részletesen tárgyaltuk. |
| --- | --- |

2.1.2

A jelen véleményben ezért elsősorban kutatási tartalmakról, nem pedig struktúrákról és eszközökről van szó. Nem térünk például ismét ki az „alapkutatás – alkalmazott kutatás – fejlesztés” innovációs háromszög optimalizálásának fontos kérdésére, és nem szólunk arról az ajánlásról sem, hogy az Európai Bizottságnak a programot gondozó tisztviselői a jövőben is a kutatás terén tapasztalt és az adott szakterületet jól ismerő szakértők legyenek, ami megfelelő személyzeti folyamatosságot feltételez. Ezeket a szempontokat korábbi véleményeinkben (3) már részletesen tárgyaltuk.

| 2.1.3 | Már ehelyütt, bevezetésként szólni kell viszont egy fontos szempontról, ami a programok egyes elemeihez rendelt költségvetési eszközöket, illetve a programelemek belső felosztását illeti. E téren az EGSZB már korábban ajánlotta, hogy a lehető legnagyobb rugalmassággal kell eljárni annak érdekében, hogy amikor az Európai Bizottság a programot végrehajtja, az időközben felismerhető súlyponteltolódásokra, az újonnan felmerülő kérdésekre vagy a program számos témakörének több területet érintő, keresztmetszet jellege miatt szükségessé váló átcsoportosításokra gyorsan lehessen reagálni, anélkül hogy ehhez újabb politikai lépésekre lenne szükség. |
| --- | --- |

2.1.3

Már ehelyütt, bevezetésként szólni kell viszont egy fontos szempontról, ami a programok egyes elemeihez rendelt költségvetési eszközöket, illetve a programelemek belső felosztását illeti. E téren az EGSZB már korábban ajánlotta, hogy a lehető legnagyobb rugalmassággal kell eljárni annak érdekében, hogy amikor az Európai Bizottság a programot végrehajtja, az időközben felismerhető súlyponteltolódásokra, az újonnan felmerülő kérdésekre vagy a program számos témakörének több területet érintő, keresztmetszet jellege miatt szükségessé váló átcsoportosításokra gyorsan lehessen reagálni, anélkül hogy ehhez újabb politikai lépésekre lenne szükség.

| 2.2 | A két keretprogram költségvetését illetően az Európai Bizottság összesen 72,7 (4) milliárd euróra történő emelést javasolt. Ez még mindig a 2007–2013 közötti időszakra javasolt 1 025 milliárd eurós uniós általános költségvetés 8 százaléka alatt maradna. A 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogramról szóló fent említett véleményében az EGSZB azt ajánlotta, hogy az Európai Bizottság által javasolt, égetően szükséges kutatási és fejlesztési beruházásokat hiánytalanul bocsássák rendelkezésre, és ne hagyják ezeket az EU jövendőbeli általános költségvetéséről szóló tárgyalások játékszerévé vagy áldozatává válni. |
| --- | --- |

2.2

A két keretprogram költségvetését illetően az Európai Bizottság összesen 72,7 (4) milliárd euróra történő emelést javasolt. Ez még mindig a 2007–2013 közötti időszakra javasolt 1 025 milliárd eurós uniós általános költségvetés 8 százaléka alatt maradna. A 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogramról szóló fent említett véleményében az EGSZB azt ajánlotta, hogy az Európai Bizottság által javasolt, égetően szükséges kutatási és fejlesztési beruházásokat hiánytalanul bocsássák rendelkezésre, és ne hagyják ezeket az EU jövendőbeli általános költségvetéséről szóló tárgyalások játékszerévé vagy áldozatává válni.

| 2.2.1 | Az Európai Tanács azonban 2005. december 19-én csak 862,4 milliárd euróban (5) állapította meg az EU általános költségvetését. Ennek megfelelően az EU kutatási költségvetése is a Bizottság által javasoltnál jóval alacsonyabb lehet (6), azonban „az Európai Tanács nézete
   (7)
  szerint az EU kutatásra szánt eszközeit úgy kell emelni, hogy a rendelkezésre álló eszközök 2013-ban reálértéken kb. 75 %-kal többet tegyenek ki, mint 2006-ban”. Ehhez az Európai Bizottság egy ennek az előirányzatnak megfelelő, felülvizsgált javaslatot fog kidolgozni. A politikai döntéshozatal folyamata tehát még egyik keretprogram esetében sem zárult le. |
| --- | --- |

2.2.1

Az Európai Tanács azonban 2005. december 19-én csak 862,4 milliárd euróban (5) állapította meg az EU általános költségvetését. Ennek megfelelően az EU kutatási költségvetése is a Bizottság által javasoltnál jóval alacsonyabb lehet (6), azonban „az Európai Tanács nézete
   (7)
  szerint az EU kutatásra szánt eszközeit úgy kell emelni, hogy a rendelkezésre álló eszközök 2013-ban reálértéken kb. 75 %-kal többet tegyenek ki, mint 2006-ban”. Ehhez az Európai Bizottság egy ennek az előirányzatnak megfelelő, felülvizsgált javaslatot fog kidolgozni. A politikai döntéshozatal folyamata tehát még egyik keretprogram esetében sem zárult le.

| 2.2.2 | Az a lisszaboni stratégiában megfogalmazott cél ugyanis, hogy Európát vezető gazdasági térséggé tegyük, a kutatás-fejlesztési beruházások jelentős növelését követeli meg. Ezen a téren Európa nem csupán olyan államokkal áll versenyben, mint az Egyesült Államok, Japán vagy Korea, hanem Kínával, Indiával és Brazíliával is. Az Egyesült Államok és Japán nemrég szögezték le, hogy nemzetközi versenyképességük javítása érdekében a kutatás-fejlesztési beruházásokat kiemelt kérdésként kezelik, és rendelkezésre bocsátották a megfelelő eszközöket. A folyamatos globális fejlődést tekintve tehát az a barcelonai Tanács által a lisszaboni stratégia támogatására kitűzött, egyelőre még el nem ért cél, hogy az EU bruttó nemzeti termékének 3 %-át a kutatásba és fejlesztésbe fektessék, „mozgó célpont”: aki túl sokára éri el, az nem jut előrébb. |
| --- | --- |

2.2.2

Az a lisszaboni stratégiában megfogalmazott cél ugyanis, hogy Európát vezető gazdasági térséggé tegyük, a kutatás-fejlesztési beruházások jelentős növelését követeli meg. Ezen a téren Európa nem csupán olyan államokkal áll versenyben, mint az Egyesült Államok, Japán vagy Korea, hanem Kínával, Indiával és Brazíliával is. Az Egyesült Államok és Japán nemrég szögezték le, hogy nemzetközi versenyképességük javítása érdekében a kutatás-fejlesztési beruházásokat kiemelt kérdésként kezelik, és rendelkezésre bocsátották a megfelelő eszközöket. A folyamatos globális fejlődést tekintve tehát az a barcelonai Tanács által a lisszaboni stratégia támogatására kitűzött, egyelőre még el nem ért cél, hogy az EU bruttó nemzeti termékének 3 %-át a kutatásba és fejlesztésbe fektessék, „mozgó célpont”: aki túl sokára éri el, az nem jut előrébb.

| 2.3 | A bizottság a jelenlegi helyzetre tekintettel szükségesnek véli, hogy fent említett véleményéből idézve ismételten utaljon arra, hogy (1.) a megfelelően támogatott, hatékony, kiemelkedő kutatás és fejlesztés ugyanis az innováció, a versenyképesség és a jólét, ezáltal pedig a kulturális kibontakozás és a szociális teljesítmények döntő előfeltétele és alapja, továbbá hogy (2.) az Európai Bizottság javaslata (...) a minimális, hosszabb távon még fokozásra szoruló hozzájárulás ahhoz a törekvéshez, hogy ne kockáztassuk, hanem őrizzük meg és erősítsük Európa mint a modern tudomány és technika bölcsőjének helyzetét, és hogy (3.) enélkül még hosszabb távon sem elérhetőek a lisszaboni célok. |
| --- | --- |

2.3

A bizottság a jelenlegi helyzetre tekintettel szükségesnek véli, hogy fent említett véleményéből idézve ismételten utaljon arra, hogy (1.) a megfelelően támogatott, hatékony, kiemelkedő kutatás és fejlesztés ugyanis az innováció, a versenyképesség és a jólét, ezáltal pedig a kulturális kibontakozás és a szociális teljesítmények döntő előfeltétele és alapja, továbbá hogy (2.) az Európai Bizottság javaslata (...) a minimális, hosszabb távon még fokozásra szoruló hozzájárulás ahhoz a törekvéshez, hogy ne kockáztassuk, hanem őrizzük meg és erősítsük Európa mint a modern tudomány és technika bölcsőjének helyzetét, és hogy (3.) enélkül még hosszabb távon sem elérhetőek a lisszaboni célok.

| 2.4 | Az EGSZB emellett ismét leszögezi, hogy az európai kutatás-fejlesztési együttműködés az európai integráció és kohézió hatékony katalizátora. Egy olyan időszakban, amikor az Európai Unió az alkotmány polgárok részéről történő elfogadásáért küzd, ez különösen fontos szempont. A kellő mértékű kutatás és fejlesztés nem csupán a lisszaboni célok elérése szempontjából döntő jelentőségű, hanem nem utolsó sorban az előttünk álló kérdések és problémák – például egészségügyi, energiaellátási, környezetvédelmi témák – megoldása szempontjából is. |
| --- | --- |

2.4

Az EGSZB emellett ismét leszögezi, hogy az európai kutatás-fejlesztési együttműködés az európai integráció és kohézió hatékony katalizátora. Egy olyan időszakban, amikor az Európai Unió az alkotmány polgárok részéről történő elfogadásáért küzd, ez különösen fontos szempont. A kellő mértékű kutatás és fejlesztés nem csupán a lisszaboni célok elérése szempontjából döntő jelentőségű, hanem nem utolsó sorban az előttünk álló kérdések és problémák – például egészségügyi, energiaellátási, környezetvédelmi témák – megoldása szempontjából is.

| 2.5 | Az EGSZB megismétli tehát azt az ajánlását, hogy a kutatás-fejlesztés témaköréhez az EU elfogadott általános költségvetésén belül az eddiginél lényegesen magasabb részarányt: mintegy 8 %-ot kell hozzárendelni, és a tanácsi határozatban előirányzott növelést mielőbb meg kell kezdeni, semmiképp sem hét év múlva, hanem előbb valósítva meg azt. |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB megismétli tehát azt az ajánlását, hogy a kutatás-fejlesztés témaköréhez az EU elfogadott általános költségvetésén belül az eddiginél lényegesen magasabb részarányt: mintegy 8 %-ot kell hozzárendelni, és a tanácsi határozatban előirányzott növelést mielőbb meg kell kezdeni, semmiképp sem hét év múlva, hanem előbb valósítva meg azt.

| 2.6 | Az EGSZB tudomásul vette az Európai Bizottság Európai Technológiai Intézet létrehozására irányuló javaslatát (8). Ehelyütt még nem kívánunk kijelentéseket tenni e javaslat tartalmi oldaláról, csak annyit jegyeznénk meg, hogy az ehhez szükséges költségek semmiképp sem terhelhetik az itt tárgyalt egyedi programok keretét. |
| --- | --- |

2.6

Az EGSZB tudomásul vette az Európai Bizottság Európai Technológiai Intézet létrehozására irányuló javaslatát (8). Ehelyütt még nem kívánunk kijelentéseket tenni e javaslat tartalmi oldaláról, csak annyit jegyeznénk meg, hogy az ehhez szükséges költségek semmiképp sem terhelhetik az itt tárgyalt egyedi programok keretét.

| 2.7 | Az EGSZB utal ugyanakkor arra a korábbi ajánlására is, hogy az igénylők részéről szükséges adminisztratív ráfordítást jelentősen csökkenteni, az eljárást egyszerűsíteni kell, ugyanakkor minél nagyobb folyamatosságot kell biztosítani a támogatási eszközök és az odaítélési eljárások terén. Az EGSZB ezzel a ponttal kapcsolatosan részletesebben is kinyilvánítja véleményét, amikor az Európai Bizottság „Részvételi szabályok”-ra vonatkozó javaslataival (9) fog foglalkozni. |
| --- | --- |

2.7

Az EGSZB utal ugyanakkor arra a korábbi ajánlására is, hogy az igénylők részéről szükséges adminisztratív ráfordítást jelentősen csökkenteni, az eljárást egyszerűsíteni kell, ugyanakkor minél nagyobb folyamatosságot kell biztosítani a támogatási eszközök és az odaítélési eljárások terén. Az EGSZB ezzel a ponttal kapcsolatosan részletesebben is kinyilvánítja véleményét, amikor az Európai Bizottság „Részvételi szabályok”-ra vonatkozó javaslataival (9) fog foglalkozni.

3.   Az Európai Bizottság javaslatainak (10) tartalma

| 3.1 | A Bizottság javaslatai átfogják, és részletesen meghatározzák azoknak a témáknak a teljes területét, amelyeket a hetedik keretprogramon és az Euratom-programon belül kutatni és fejleszteni kell – tehát a kutatási témák, tartalmak, módszerek és segédanyagok teljességét. Az Európai Bizottság javaslatot tesz továbbá arra, hogy a Közös Kutatóközpont milyen összeggel járuljon ehhez hozzá. Ezenkívül intézkedéseket fogalmaz meg a szükséges humán erőforrás megnyerésével és erősítésével kapcsolatban. Az Európai Bizottság összesen hét dokumentumáról van szó, amelyek jelentős mennyiségű információt tartalmazva mutatják be az ide tartozó egyes alprogramokat is. |
| --- | --- |

3.1

A Bizottság javaslatai átfogják, és részletesen meghatározzák azoknak a témáknak a teljes területét, amelyeket a hetedik keretprogramon és az Euratom-programon belül kutatni és fejleszteni kell – tehát a kutatási témák, tartalmak, módszerek és segédanyagok teljességét. Az Európai Bizottság javaslatot tesz továbbá arra, hogy a Közös Kutatóközpont milyen összeggel járuljon ehhez hozzá. Ezenkívül intézkedéseket fogalmaz meg a szükséges humán erőforrás megnyerésével és erősítésével kapcsolatban. Az Európai Bizottság összesen hét dokumentumáról van szó, amelyek jelentős mennyiségű információt tartalmazva mutatják be az ide tartozó egyes alprogramokat is.

| 3.2 | Ezek szerkezete összefoglalva a következő (a feltüntetett százalékadatok az általános költségvetéshez viszonyított arányt fejezik ki):
  A) a K&F keretprogramhoz (általános költségvetés: 72 726 millió EUR) 2007–2013






  Együttműködés | 61,1 % |
| --- | --- | --- |
| Ötletek | 16,3 % |
| Emberi erőforrások | 9,8 % |
| Kapacitások | 10,3 % |
| A Közös Kutatóközpont nem nukleáris tevékenységei | 2,5 % |

3.2

Ezek szerkezete összefoglalva a következő (a feltüntetett százalékadatok az általános költségvetéshez viszonyított arányt fejezik ki):

A) a K&F keretprogramhoz (általános költségvetés: 72 726 millió EUR) 2007–2013

Együttműködés

61,1 %

Ötletek

16,3 %

Emberi erőforrások

9,8 %

Kapacitások

10,3 %

A Közös Kutatóközpont nem nukleáris tevékenységei

2,5 %

B) az Euratom keretprogramjához (általános költségvetés: 3 092 millió EUR) 2007–2011

| A fúziós energiára irányuló kutatás | 69,8 % |
| --- | --- |
| Atommaghasadás és sugárvédelem | 12,8 % |
| A Közös Kutatóközpont nukleáris tevékenységei | 17,4 % |

A fúziós energiára irányuló kutatás

69,8 %

Atommaghasadás és sugárvédelem

12,8 %

A Közös Kutatóközpont nukleáris tevékenységei

17,4 %

| 3.3 | Az Európai Bizottság javaslatainak részletes bemutatását a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramhoz kapcsolódó vélemény 3. fejezete tartalmazza (CESE 1484/2005). |
| --- | --- |

3.3

Az Európai Bizottság javaslatainak részletes bemutatását a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramhoz kapcsolódó vélemény 3. fejezete tartalmazza (CESE 1484/2005).

4.   Az EGSZB megjegyzései

| 4.1 | A következő megjegyzések a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramhoz kapcsolódó, fent említett vélemény 4–6. fejezetének megállapításain alapulnak és azok ismerete nélkül nehezen értelmezhetők. |
| --- | --- |

4.1

A következő megjegyzések a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramhoz kapcsolódó, fent említett vélemény 4–6. fejezetének megállapításain alapulnak és azok ismerete nélkül nehezen értelmezhetők.

| 4.1.1 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon szándékát, hogy figyelembe vegye számos programelem keresztmetszet jellegét, valamint hogy több témát átfogó kezdeményezésekkel támogassa a multidiszciplinaritást. |
| --- | --- |

4.1.1

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon szándékát, hogy figyelembe vegye számos programelem keresztmetszet jellegét, valamint hogy több témát átfogó kezdeményezésekkel támogassa a multidiszciplinaritást.

| 4.1.2 | Ezzel kapcsolatosan az EGSZB azzal a kérdéssel is foglalkozott, hogy az ilyen keresztmetszet jellegű témákhoz tartozó kutatási munkák részterületei, mint például az információs és kommunikációs technológia (IKT) az orvostudományban, az IKT területére kerüljenek-e inkább, vagy kerüljenek-e ehelyett a szakmai jellegű „Egészségügy” alprogramba. Így a bizottság a gyakorlatban alkalmazott IKT esetében azt javasolja, hogy az ott előirányzott tevékenységek egy részét rendeljék szorosabban a szakmai jellegű alprogramokhoz, például az „Egészségügy”, „Energia”, „Közlekedés” vagy adott esetben akár a „Társadalomtudományok” alprogramhoz, mert ezáltal a szakmai kérdések előtérbe kerülnek. |
| --- | --- |

4.1.2

Ezzel kapcsolatosan az EGSZB azzal a kérdéssel is foglalkozott, hogy az ilyen keresztmetszet jellegű témákhoz tartozó kutatási munkák részterületei, mint például az információs és kommunikációs technológia (IKT) az orvostudományban, az IKT területére kerüljenek-e inkább, vagy kerüljenek-e ehelyett a szakmai jellegű „Egészségügy” alprogramba. Így a bizottság a gyakorlatban alkalmazott IKT esetében azt javasolja, hogy az ott előirányzott tevékenységek egy részét rendeljék szorosabban a szakmai jellegű alprogramokhoz, például az „Egészségügy”, „Energia”, „Közlekedés” vagy adott esetben akár a „Társadalomtudományok” alprogramhoz, mert ezáltal a szakmai kérdések előtérbe kerülnek.

| 4.1.3 | Mindazonáltal ez a kérdés nem válaszolható meg általános érvénnyel, hanem az egyes esetekben attól kell függővé tenni, hogy egyrészt hol várható a legtöbb módszertani szinergia, másrészt hol biztosítható a legjobb kapcsolódás a mindenkori konkrét problémafelvetéshez. Az EGSZB ezzel kapcsolatban megismétli ajánlását, miszerint minden esetben gondoskodni kell egy fölérendelt összehangolásról és a szükséges horizontális kapcsolatokról. |
| --- | --- |

4.1.3

Mindazonáltal ez a kérdés nem válaszolható meg általános érvénnyel, hanem az egyes esetekben attól kell függővé tenni, hogy egyrészt hol várható a legtöbb módszertani szinergia, másrészt hol biztosítható a legjobb kapcsolódás a mindenkori konkrét problémafelvetéshez. Az EGSZB ezzel kapcsolatban megismétli ajánlását, miszerint minden esetben gondoskodni kell egy fölérendelt összehangolásról és a szükséges horizontális kapcsolatokról.

| 4.1.4 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó szándékát is, hogy rugalmasan kezelje a körvonalazódó szükségleteket, az új felismeréseket és javaslatokat, valamint az előre nem látható politikai követelményeket. A versenyt megelőző kutatás és fejlesztés Európai Bizottság általi támogatása és összehangolása hozzá fog járulni az EU versenypozíciójának erősítéséhez. |
| --- | --- |

4.1.4

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó szándékát is, hogy rugalmasan kezelje a körvonalazódó szükségleteket, az új felismeréseket és javaslatokat, valamint az előre nem látható politikai követelményeket. A versenyt megelőző kutatás és fejlesztés Európai Bizottság általi támogatása és összehangolása hozzá fog járulni az EU versenypozíciójának erősítéséhez.

4.2   Együttműködés – a program magja

| 4.2.1 | Egészségügy. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy széles körű kezdeményezésre van szükség a járványokra és pandémiákra való felkészüléstől, illetve azok megakadályozásától a demográfiai változások figyelembevételéig, azok összes szociális és egészségügyi kísérőjelenségével és hosszú távú következményével együtt, beleértve az öregedéssel és a fogyatékkal élőkkel összefüggő kutatásokat (miközben utóbbinak vannak önálló, például szociális vagy technikai céljai, amelyek túlmutatnak az egészségügyi kérdéseken). Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon szándékát, hogy ennek során nem hanyagolja el a ritkább betegségekkel összefüggő kutatásokat sem. A programnak át kell fognia az összes idevágó tudományos-műszaki területet – beleértve a biotechnológiát, a genomikát, őssejtkutatást és egyéb multidiszciplináris kezdeményezéseket, valamint a szükséges minőségi és szociális szabványok kérdését. Ez érinti az egyetemeken és klinikákon, valamint az államilag támogatott kutatási intézményekben folyó biológiai-orvostudományi kutatást, valamint az európai orvostudományi-gyógyszerészeti ipar versenyképességének erősítését egyaránt. Ennek megfelelően az EGSZB javasolja az ajánlott programkeret jóváhagyását. Az egészségügyi kutatás és fejlesztés elsődleges európai, sőt globális érdek. |
| --- | --- |

4.2.1

Egészségügy. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy széles körű kezdeményezésre van szükség a járványokra és pandémiákra való felkészüléstől, illetve azok megakadályozásától a demográfiai változások figyelembevételéig, azok összes szociális és egészségügyi kísérőjelenségével és hosszú távú következményével együtt, beleértve az öregedéssel és a fogyatékkal élőkkel összefüggő kutatásokat (miközben utóbbinak vannak önálló, például szociális vagy technikai céljai, amelyek túlmutatnak az egészségügyi kérdéseken). Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon szándékát, hogy ennek során nem hanyagolja el a ritkább betegségekkel összefüggő kutatásokat sem. A programnak át kell fognia az összes idevágó tudományos-műszaki területet – beleértve a biotechnológiát, a genomikát, őssejtkutatást és egyéb multidiszciplináris kezdeményezéseket, valamint a szükséges minőségi és szociális szabványok kérdését. Ez érinti az egyetemeken és klinikákon, valamint az államilag támogatott kutatási intézményekben folyó biológiai-orvostudományi kutatást, valamint az európai orvostudományi-gyógyszerészeti ipar versenyképességének erősítését egyaránt. Ennek megfelelően az EGSZB javasolja az ajánlott programkeret jóváhagyását. Az egészségügyi kutatás és fejlesztés elsődleges európai, sőt globális érdek.

| 4.2.2 | Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia (miközben a biotechnológia az egészségügy szempontjából is fontos módszer (4.2.1. pont)). Az EGSZB látja, hogy a program – igen helyesen – egy tudásalapú biogazdálkodás kialakítására, illetve fenntartására törekszik Európában. A cél a biotudományok és -technológiák alkalmazása környezetbarát és versenyképes termékek és folyamatok biztosításához a mezőgazdaság, halászat, akvakultúra, élelmiszer-, egészségügyi és erdészeti ipar, valamint az ezekhez kapcsolódó iparágak területén. A más országokkal, például Brazíliával a mezőgazdasági ágazatban kialakult különösen komoly versenyre való tekintettel, ez szintén nagyon fontos ágazat. Új fejlesztési ágat jelenthetne olyan növények nemesítése, amelyek hozzájárulnak a szennyezett talaj tisztításához, miközben káros anyagokat koncentrálnak, vagy éppen ellenkezőleg: nem vesznek fel káros anyagokat a talajból, ezért fenntartás nélkül használhatók. |
| --- | --- |

4.2.2

Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia (miközben a biotechnológia az egészségügy szempontjából is fontos módszer (4.2.1. pont)). Az EGSZB látja, hogy a program – igen helyesen – egy tudásalapú biogazdálkodás kialakítására, illetve fenntartására törekszik Európában. A cél a biotudományok és -technológiák alkalmazása környezetbarát és versenyképes termékek és folyamatok biztosításához a mezőgazdaság, halászat, akvakultúra, élelmiszer-, egészségügyi és erdészeti ipar, valamint az ezekhez kapcsolódó iparágak területén. A más országokkal, például Brazíliával a mezőgazdasági ágazatban kialakult különösen komoly versenyre való tekintettel, ez szintén nagyon fontos ágazat. Új fejlesztési ágat jelenthetne olyan növények nemesítése, amelyek hozzájárulnak a szennyezett talaj tisztításához, miközben káros anyagokat koncentrálnak, vagy éppen ellenkezőleg: nem vesznek fel káros anyagokat a talajból, ezért fenntartás nélkül használhatók.

| 4.2.3 | Információs és kommunikációs technológiák (IKT). Az IKT ágazat termékei és szolgáltatásai forradalmi módon gazdagították és módosították a tudomány, technika és a közigazgatás területét, sőt a polgárok mindennapi életét is. Az IKT a költségvetésben elfoglalt viszonylagos helyét és feladatainak sokrétűségét tekintve egyaránt az „Együttműködés” program legátfogóbb elemét jelenti, amely az összes többi területet befolyásolja, vagy befolyásolni tudja. A cél innovatív, IKT-n alapuló termékek és szolgáltatások biztosítása a tudomány, technika, közigazgatás és logisztika területén. Az IKT-program tehát felöleli az újszerű hardver (ahol például a chipfejlesztés témája egyértelműen átfedést mutat a nanotechnológia programjával), hardverrendszerek és hálózatok fejlesztését és az új programozási eszközöket egyaránt. Ennek során az IKT-szolgáltatások mindenki számára való hozzáférhetőségére is nagy hangsúlyt kell fektetni. Az EGSZB ezzel kapcsolatosan utal a 4.1.2. pontban található megjegyzésére, amely szerint éppen ezeknek a szolgáltatásoknak a teljesítésén – nevezetesen azon, hogy az IKT-program milyen mértékben járul hozzá a jövőben is más programokhoz – múlik, hogy egyértelműen kiemelkedő terjedelme valóban indokolható-e. |
| --- | --- |

4.2.3

Információs és kommunikációs technológiák (IKT). Az IKT ágazat termékei és szolgáltatásai forradalmi módon gazdagították és módosították a tudomány, technika és a közigazgatás területét, sőt a polgárok mindennapi életét is. Az IKT a költségvetésben elfoglalt viszonylagos helyét és feladatainak sokrétűségét tekintve egyaránt az „Együttműködés” program legátfogóbb elemét jelenti, amely az összes többi területet befolyásolja, vagy befolyásolni tudja. A cél innovatív, IKT-n alapuló termékek és szolgáltatások biztosítása a tudomány, technika, közigazgatás és logisztika területén. Az IKT-program tehát felöleli az újszerű hardver (ahol például a chipfejlesztés témája egyértelműen átfedést mutat a nanotechnológia programjával), hardverrendszerek és hálózatok fejlesztését és az új programozási eszközöket egyaránt. Ennek során az IKT-szolgáltatások mindenki számára való hozzáférhetőségére is nagy hangsúlyt kell fektetni. Az EGSZB ezzel kapcsolatosan utal a 4.1.2. pontban található megjegyzésére, amely szerint éppen ezeknek a szolgáltatásoknak a teljesítésén – nevezetesen azon, hogy az IKT-program milyen mértékben járul hozzá a jövőben is más programokhoz – múlik, hogy egyértelműen kiemelkedő terjedelme valóban indokolható-e.

| 4.2.4 | Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák. Itt is egy új, rendkívül innovatív területről (11) van szó, amely az alapkutatás és az alkalmazott kutatás közös mezőjében fizikai és kémiai kutatások és technológiák számos gyökeréből és elágazásából alakult ki. Magában rejti annak a lehetőségét, hogy a technika számos új területén új vagy továbbfejlesztett termékek és eljárások jelenjenek meg. Ugyanakkor azonban olyan sokoldalú és szerteágazó, hogy széles áttekintésre van szükség ahhoz, hogy felismerhetők és alkalmazhatók legyenek ennek az atomfizikától a plazmatechnológiáig, a nanomechanikától a textilfeldolgozásig terjedő tudománynak a közös pontjai és kapcsolódásai. Mivel a nanofolyamatok ugyanakkor mikroszkopikus dimenzióban játszódnak le, amelyet a polgárok képzelőereje csak nehezen tud befogadni, ez a téma kezdettől fogva konstruktív párbeszédet igényel a fogyasztókkal, egyrészt a veszélyek felismerése és kizárása céljából, másrészt az indokolatlan aggályok eloszlatása érdekében. Ennek megfelelően üdvözlendő és támogatandó az Európai Bizottság széles körű kezdeményezése, amely magában foglalja a tudás közvetítésére irányuló törekvéseket is. |
| --- | --- |

4.2.4

Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák. Itt is egy új, rendkívül innovatív területről (11) van szó, amely az alapkutatás és az alkalmazott kutatás közös mezőjében fizikai és kémiai kutatások és technológiák számos gyökeréből és elágazásából alakult ki. Magában rejti annak a lehetőségét, hogy a technika számos új területén új vagy továbbfejlesztett termékek és eljárások jelenjenek meg. Ugyanakkor azonban olyan sokoldalú és szerteágazó, hogy széles áttekintésre van szükség ahhoz, hogy felismerhetők és alkalmazhatók legyenek ennek az atomfizikától a plazmatechnológiáig, a nanomechanikától a textilfeldolgozásig terjedő tudománynak a közös pontjai és kapcsolódásai. Mivel a nanofolyamatok ugyanakkor mikroszkopikus dimenzióban játszódnak le, amelyet a polgárok képzelőereje csak nehezen tud befogadni, ez a téma kezdettől fogva konstruktív párbeszédet igényel a fogyasztókkal, egyrészt a veszélyek felismerése és kizárása céljából, másrészt az indokolatlan aggályok eloszlatása érdekében. Ennek megfelelően üdvözlendő és támogatandó az Európai Bizottság széles körű kezdeményezése, amely magában foglalja a tudás közvetítésére irányuló törekvéseket is.

| 4.2.5 | Energia. Az EGSZB ismételten utalt az energia témájának fontosságára, és már számos konkrét véleményben nyilatkozott ezzel kapcsolatban, amelyekben hangsúlyozta az átfogó kutatási igényt (12). Közép- és hosszú távon rendkívül komoly energiaprobléma (13) áll fenn. Ez érinti a várható erőforráshiányt és a „klasszikus” energiahordozók, mint a kőolaj és a földgáz drágulását, valamint azt, hogy Európa ellátási biztonsága ezen energiahordozók tekintetében kritikus, továbbá az energiafelhasználás környezetre, különösen az éghajlatra gyakorolt, nagyrészt globális hatását. Az energiaprobléma megoldása csak továbbfejlesztett, vagy pedig új, de minél kedvezőbb árú technológiákból származhat. Ennek kulcsa az energiakutatás, amelynek az összes témát (14) – a környezetbarát energiahordozók jobb feltárásától (és tárolásától!), az energiatakarékosságot és hatékonyabb energiafelhasználást szolgáló technikákig – fel kell ölelnie, beleértve a klímagázok részleges vagy teljes elkülönítésének és tárolásának eljárásait. Különösen fontos az áramtermelés területén a nagy hatékonyságú erőművekre való átállás. Az EGSZB jónak és kiegyensúlyozottnak tartja az Európai Bizottság erre vonatkozó javaslatait, mindazonáltal aggodalommal tölti el, hogy az erre előirányzott költségvetési hányad, tekintettel a megoldandó feladatok elsődleges jelentőségére, túl csekély. Az EGSZB itt a hányad növelését javasolja. |
| --- | --- |

4.2.5

Energia. Az EGSZB ismételten utalt az energia témájának fontosságára, és már számos konkrét véleményben nyilatkozott ezzel kapcsolatban, amelyekben hangsúlyozta az átfogó kutatási igényt (12). Közép- és hosszú távon rendkívül komoly energiaprobléma (13) áll fenn. Ez érinti a várható erőforráshiányt és a „klasszikus” energiahordozók, mint a kőolaj és a földgáz drágulását, valamint azt, hogy Európa ellátási biztonsága ezen energiahordozók tekintetében kritikus, továbbá az energiafelhasználás környezetre, különösen az éghajlatra gyakorolt, nagyrészt globális hatását. Az energiaprobléma megoldása csak továbbfejlesztett, vagy pedig új, de minél kedvezőbb árú technológiákból származhat. Ennek kulcsa az energiakutatás, amelynek az összes témát (14) – a környezetbarát energiahordozók jobb feltárásától (és tárolásától!), az energiatakarékosságot és hatékonyabb energiafelhasználást szolgáló technikákig – fel kell ölelnie, beleértve a klímagázok részleges vagy teljes elkülönítésének és tárolásának eljárásait. Különösen fontos az áramtermelés területén a nagy hatékonyságú erőművekre való átállás. Az EGSZB jónak és kiegyensúlyozottnak tartja az Európai Bizottság erre vonatkozó javaslatait, mindazonáltal aggodalommal tölti el, hogy az erre előirányzott költségvetési hányad, tekintettel a megoldandó feladatok elsődleges jelentőségére, túl csekély. Az EGSZB itt a hányad növelését javasolja.

| 4.2.6 | Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is). A mostani és jövőbeli generációk életminősége és életfeltételei szempontjából a környezetvédelem alapvető fontosságú. Az ehhez kapcsolódó antropogén vagy természeti eredetű problémák felismerése és megoldása különösen ambiciózus cél, amely létfontosságú lehet. Ez a feladat szorosan összekapcsolódik a legkülönbözőbb kutatási és politikai területek kérdéseivel: a gazdaság-, energia-, egészség- és agrárpolitikával, beleértve a felügyeleti feladatokat, valamint globális szempontok miatt a nemzetközi megállapodásokat is. Miközben a környezeti kutatások inkább a különböző problémáknak és azok okainak felismerését, illetve felismerésének lehetőségét célozzák, a megoldások keresése inkább más területeken, különösen az energia területén folyik. Ezt költségvetési rugalmassággal figyelembe kellene venni. |
| --- | --- |

4.2.6

Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is). A mostani és jövőbeli generációk életminősége és életfeltételei szempontjából a környezetvédelem alapvető fontosságú. Az ehhez kapcsolódó antropogén vagy természeti eredetű problémák felismerése és megoldása különösen ambiciózus cél, amely létfontosságú lehet. Ez a feladat szorosan összekapcsolódik a legkülönbözőbb kutatási és politikai területek kérdéseivel: a gazdaság-, energia-, egészség- és agrárpolitikával, beleértve a felügyeleti feladatokat, valamint globális szempontok miatt a nemzetközi megállapodásokat is. Miközben a környezeti kutatások inkább a különböző problémáknak és azok okainak felismerését, illetve felismerésének lehetőségét célozzák, a megoldások keresése inkább más területeken, különösen az energia területén folyik. Ezt költségvetési rugalmassággal figyelembe kellene venni.

| 4.2.7 | Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is). Az európai közlekedési rendszerek Európa gazdasági és társadalmi jólétének és kohéziójának lényeges elemét képezik. A „Közlekedés” alprogram integrált, környezetbarát, intelligens és biztonságos összeurópai közlekedési rendszerek és szállítási eszközök fejlesztését szolgálja. Ennek megfelelően a különböző szállítási módok és rendszerek konkrét műszaki és logisztikai fejlesztési céljaival foglalkozik. Az energiatakarékos és csekély kibocsátású szállítási módok (repülőgépek, autók stb.) fejlesztése/továbbfejlesztése az „Energia” és „Környezetvédelem” alprogramokkal összekapcsolódó tudományos-műszaki feladat, amelybe kis- és középvállalkozásokat is be lehetne vonni. Ennek lényeges eszközei lehetnek a megfelelő technológiaplatformok (ACARE a légi közlekedés, ERRAC a vasúti közlekedés, ERTRAC a közúti közlekedés, WATERBORNE a hajózás, hidrogén- és üzemanyagcellák területén). Tekintettel arra, hogy egy működőképes európai közlekedési hálózatnak az új tagállamok szempontjából és az összforgalom változatlan növekedése miatt is igen nagy a jelentősége (ennek kapcsán a közlekedési dugók elkerülése szintén rendkívül aktuális és fontos feladatként jelentkezik), valamint tekintettel az európai versenyképesség szempontjából nem elhanyagolható jelentőségére (és a környezetre gyakorolt hatására!), ezen alprogram célja szintén nagyon fontos és ennek megfelelően támogatandó. |
| --- | --- |

4.2.7

Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is). Az európai közlekedési rendszerek Európa gazdasági és társadalmi jólétének és kohéziójának lényeges elemét képezik. A „Közlekedés” alprogram integrált, környezetbarát, intelligens és biztonságos összeurópai közlekedési rendszerek és szállítási eszközök fejlesztését szolgálja. Ennek megfelelően a különböző szállítási módok és rendszerek konkrét műszaki és logisztikai fejlesztési céljaival foglalkozik. Az energiatakarékos és csekély kibocsátású szállítási módok (repülőgépek, autók stb.) fejlesztése/továbbfejlesztése az „Energia” és „Környezetvédelem” alprogramokkal összekapcsolódó tudományos-műszaki feladat, amelybe kis- és középvállalkozásokat is be lehetne vonni. Ennek lényeges eszközei lehetnek a megfelelő technológiaplatformok (ACARE a légi közlekedés, ERRAC a vasúti közlekedés, ERTRAC a közúti közlekedés, WATERBORNE a hajózás, hidrogén- és üzemanyagcellák területén). Tekintettel arra, hogy egy működőképes európai közlekedési hálózatnak az új tagállamok szempontjából és az összforgalom változatlan növekedése miatt is igen nagy a jelentősége (ennek kapcsán a közlekedési dugók elkerülése szintén rendkívül aktuális és fontos feladatként jelentkezik), valamint tekintettel az európai versenyképesség szempontjából nem elhanyagolható jelentőségére (és a környezetre gyakorolt hatására!), ezen alprogram célja szintén nagyon fontos és ennek megfelelően támogatandó.

4.2.8   Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok

| 4.2.8.1 | Az EGSZB véleménye szerint a program céljául azt kellene kitűzni, hogy hozzájáruljon Európa komplex, egymáshoz kapcsolódó szocio-ökonómiai, jogi és kulturális kihívásainak átfogó megértéséhez, beleértve az Európa történelmi gyökereire és közös vonásaira, valamint határaira és szomszédaira vonatkozó kérdéseket. A Közösség identitásának kialakulása és szellemi alapjai szempontjából az egyik különösen fontos feladat – amely arra is kihat, hogy Európa tagállamai és polgárai miként kezelik egymást – az volna, hogy eljussunk az európai történelem közös, azaz minden tagállam számára azonos leírásához és értékeléséhez, és ezt az eredményt a tagállamok történelemoktatási tananyagának alapjává tennénk, illetve a már meglévő, ilyen irányú kezdemények megerősítésére használnánk fel. |
| --- | --- |

4.2.8.1

Az EGSZB véleménye szerint a program céljául azt kellene kitűzni, hogy hozzájáruljon Európa komplex, egymáshoz kapcsolódó szocio-ökonómiai, jogi és kulturális kihívásainak átfogó megértéséhez, beleértve az Európa történelmi gyökereire és közös vonásaira, valamint határaira és szomszédaira vonatkozó kérdéseket. A Közösség identitásának kialakulása és szellemi alapjai szempontjából az egyik különösen fontos feladat – amely arra is kihat, hogy Európa tagállamai és polgárai miként kezelik egymást – az volna, hogy eljussunk az európai történelem közös, azaz minden tagállam számára azonos leírásához és értékeléséhez, és ezt az eredményt a tagállamok történelemoktatási tananyagának alapjává tennénk, illetve a már meglévő, ilyen irányú kezdemények megerősítésére használnánk fel.

| 4.2.8.2 | Ez a témakör olyan szempontokat is érint azonban, mint a gazdaság-, pénzügy- és adópolitika, tudománypolitika, növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség, társadalmi kohézió és fenntarthatóság, életminőség, képzés, kulturális és jogpolitikai kérdések, valamint a globális összefonódások. Mindez a modern társadalom olyan speciális kihívásait is tartalmazza, mint a demográfiai helyzet alakulása (tények, következmények, intézkedések), migráció, társadalmi kirekesztés, kulturális megosztottság, valamint a tudásalapú társadalom kifejlesztése. Ezen alprogram koherenciájának erősítése és kialakítása érdekében az EGSZB javasolja továbbá, hogy a „Kapacitások” programba beillesztett „Tudomány és társadalom” programból vegyék ki azt a részt, amely nem a tudomány és társadalom közötti jobb megértést és a tudomány közvetítését szolgálja (ld. a 4.5.3. pontot is), hanem a tudomány és társadalom kapcsolatának kutatását, és integrálják a „Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok” alprogramba. Az EGSZB összességében nagyon fontosnak tartja a „Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok” alprogramot, mivel döntő szerepet játszik a politikai tanácsadásban is, ezért a fent említett témák közül néhánnyal ki kellene egészíteni és szükség esetén a súlyát erősíteni is kellene. |
| --- | --- |

4.2.8.2

Ez a témakör olyan szempontokat is érint azonban, mint a gazdaság-, pénzügy- és adópolitika, tudománypolitika, növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség, társadalmi kohézió és fenntarthatóság, életminőség, képzés, kulturális és jogpolitikai kérdések, valamint a globális összefonódások. Mindez a modern társadalom olyan speciális kihívásait is tartalmazza, mint a demográfiai helyzet alakulása (tények, következmények, intézkedések), migráció, társadalmi kirekesztés, kulturális megosztottság, valamint a tudásalapú társadalom kifejlesztése. Ezen alprogram koherenciájának erősítése és kialakítása érdekében az EGSZB javasolja továbbá, hogy a „Kapacitások” programba beillesztett „Tudomány és társadalom” programból vegyék ki azt a részt, amely nem a tudomány és társadalom közötti jobb megértést és a tudomány közvetítését szolgálja (ld. a 4.5.3. pontot is), hanem a tudomány és társadalom kapcsolatának kutatását, és integrálják a „Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok” alprogramba. Az EGSZB összességében nagyon fontosnak tartja a „Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok” alprogramot, mivel döntő szerepet játszik a politikai tanácsadásban is, ezért a fent említett témák közül néhánnyal ki kellene egészíteni és szükség esetén a súlyát erősíteni is kellene.

4.2.9   Biztonság és űrkutatás

A biztonság és az űrkutatás egyaránt lényeges témák, amelyeket az EGSZB támogat.

| 4.2.9.1 | A megfelelő biztonság kérdése a nyugati világban a polgárok számára az elmúlt évek terrortámadásai miatt még tudatosabban jelenik meg, és széles körű jogi, kulturális, valamint műszaki-tudományos kezdeményezéseket igényel. A biztonság és biztonságkutatás témája azonban nem korlátozódik egy közös kül- és biztonságpolitikára, hanem olyan területeket is érint, mint a közlekedés, egészség (például az EU egészségbiztonsági programja), katasztrófavédelem (pl. természeti katasztrófák és ipari balesetek), energia és környezetvédelem. |
| --- | --- |

4.2.9.1

A megfelelő biztonság kérdése a nyugati világban a polgárok számára az elmúlt évek terrortámadásai miatt még tudatosabban jelenik meg, és széles körű jogi, kulturális, valamint műszaki-tudományos kezdeményezéseket igényel. A biztonság és biztonságkutatás témája azonban nem korlátozódik egy közös kül- és biztonságpolitikára, hanem olyan területeket is érint, mint a közlekedés, egészség (például az EU egészségbiztonsági programja), katasztrófavédelem (pl. természeti katasztrófák és ipari balesetek), energia és környezetvédelem.

| 4.2.9.2 | Az űrkutatás és az űrtechnológia terén elért rendkívüli haladás eddig még csak részben vált tudatossá a polgárokban. Ezek mind geostratégiai szempontból, mind a világ megismerése szempontjából nagy jelentőségűek, hiszen az égbolt megfigyelése és az ebből nyert felismerések – például a bolygók mozgásáról – a modern természettudomány meghatározó kiindulási pontjai voltak. Ezenkívül az űrkutatás és az űrtechnológiák az innovatív technikák fejlesztésének úttörő területeit jelentik. Az űrkutatás esetében az EGSZB szükségesnek tartja a kiegyensúlyozott együttműködést a tervezett program és a már létező európai szervezetek, így az ESA és az ESO között. |
| --- | --- |

4.2.9.2

Az űrkutatás és az űrtechnológia terén elért rendkívüli haladás eddig még csak részben vált tudatossá a polgárokban. Ezek mind geostratégiai szempontból, mind a világ megismerése szempontjából nagy jelentőségűek, hiszen az égbolt megfigyelése és az ebből nyert felismerések – például a bolygók mozgásáról – a modern természettudomány meghatározó kiindulási pontjai voltak. Ezenkívül az űrkutatás és az űrtechnológiák az innovatív technikák fejlesztésének úttörő területeit jelentik. Az űrkutatás esetében az EGSZB szükségesnek tartja a kiegyensúlyozott együttműködést a tervezett program és a már létező európai szervezetek, így az ESA és az ESO között.

| 4.3 | Ötletek. Itt az Európai Bizottság a kutatások támogatásával új, termékeny területre lép. Az EGSZB ezt is többször üdvözölte (15). Az európai szintű versenyben kiemelkedő kutatási javaslatok támogatása révén – lemondva a határokon átnyúló együttműködés eddig szokásos feltételéről – a kiválóság lehetségessé és láthatóvá válik, ugyanakkor pedig vonzerőt jelent európai és nemzetközi szinten kiváló tudósok számára. Így az innováció számára különösen termékeny talaj teremthető. Ebben az összefüggésben az EGSZB ismét hangsúlyozza, hogy a középszerűség leküzdéséhez számolni kell a sikertelenség kockázatával is. Ezért a nehézségek – a program megfelelő finanszírozása mellett – elsődlegesen a kiválasztási eljárásban és a program irányításában rejlenek. Az EGSZB ezért helyesnek tartaná, hogy ez az igényes feladat különösen sikeres és elismert, személy szerint meghívott tudósokból álló, autonóm testülethez kerüljön: ez az Európai Kutatási Tanács (EKT) (European Research Council, ERC). |
| --- | --- |

4.3

Ötletek. Itt az Európai Bizottság a kutatások támogatásával új, termékeny területre lép. Az EGSZB ezt is többször üdvözölte (15). Az európai szintű versenyben kiemelkedő kutatási javaslatok támogatása révén – lemondva a határokon átnyúló együttműködés eddig szokásos feltételéről – a kiválóság lehetségessé és láthatóvá válik, ugyanakkor pedig vonzerőt jelent európai és nemzetközi szinten kiváló tudósok számára. Így az innováció számára különösen termékeny talaj teremthető. Ebben az összefüggésben az EGSZB ismét hangsúlyozza, hogy a középszerűség leküzdéséhez számolni kell a sikertelenség kockázatával is. Ezért a nehézségek – a program megfelelő finanszírozása mellett – elsődlegesen a kiválasztási eljárásban és a program irányításában rejlenek. Az EGSZB ezért helyesnek tartaná, hogy ez az igényes feladat különösen sikeres és elismert, személy szerint meghívott tudósokból álló, autonóm testülethez kerüljön: ez az Európai Kutatási Tanács (EKT) (European Research Council, ERC).

| 4.4 | Munkaerő. Az EGSZB többször hangsúlyozta (16), hogy a sikeres és versenyképes európai kutatás és fejlesztés kulcsa – a nagy értékű műszaki felszereltség és a pénzügyi támogatás mellett – a magasan képzett, kreatív tudósok megfelelő számában rejlik. Tehát már gyerekkorban és az ifjúság körében is fel kell kelteni az érdeklődést a tudomány és a technika iránt, hogy a tehetségek kellő számban kezdhessenek megfelelő – nagyon nehéz és sokat követelő – tanulmányokat, és be is fejezhessék azt. |
| --- | --- |

4.4

Munkaerő. Az EGSZB többször hangsúlyozta (16), hogy a sikeres és versenyképes európai kutatás és fejlesztés kulcsa – a nagy értékű műszaki felszereltség és a pénzügyi támogatás mellett – a magasan képzett, kreatív tudósok megfelelő számában rejlik. Tehát már gyerekkorban és az ifjúság körében is fel kell kelteni az érdeklődést a tudomány és a technika iránt, hogy a tehetségek kellő számban kezdhessenek megfelelő – nagyon nehéz és sokat követelő – tanulmányokat, és be is fejezhessék azt.

| 4.4.1 | Az EGSZB már a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogramhoz fűzött véleményében (17) is utalt az egyetemek mint kutató-képző intézmények kulcsszerepére és arra, hogy Európában a helyzetük nem kielégítő. Emellett például arról is gondoskodni kell, hogy a kutatói pályafutáshoz fontos doktori disszertációt megfelelő szakmai és személyi keretfeltételek (18) közt lehessen elkészíteni. A kiváló színvonalú képzés után ezeknek az embereknek nemzetközi tapasztalatokra, elegendő szabad teret biztosító, vonzó kutatási környezetre, valamint nemzetközi viszonylatban versenyképes szerződésekre és karriertervezésre is szükségük van. (Az e témakör szempontjából fontos Kutatók Európai Chartájáról az EGSZB már nyilatkozott, részint elismerően, részint kritikusan (19).) |
| --- | --- |

4.4.1

Az EGSZB már a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogramhoz fűzött véleményében (17) is utalt az egyetemek mint kutató-képző intézmények kulcsszerepére és arra, hogy Európában a helyzetük nem kielégítő. Emellett például arról is gondoskodni kell, hogy a kutatói pályafutáshoz fontos doktori disszertációt megfelelő szakmai és személyi keretfeltételek (18) közt lehessen elkészíteni. A kiváló színvonalú képzés után ezeknek az embereknek nemzetközi tapasztalatokra, elegendő szabad teret biztosító, vonzó kutatási környezetre, valamint nemzetközi viszonylatban versenyképes szerződésekre és karriertervezésre is szükségük van. (Az e témakör szempontjából fontos Kutatók Európai Chartájáról az EGSZB már nyilatkozott, részint elismerően, részint kritikusan (19).)

| 4.4.2 | Tekintettel a kutatók tudomány és kutatás szempontjából fontos nemzetközi mobilitására, különösen az ezen a területen nagy teljesítőképességgel rendelkező államok között, arról is gondoskodni kell, hogy ne alakuljon ki egyoldalú „agyelszívás” (brain-drain); tehát többek között a személyes javadalmazást is úgy kell kialakítani, hogy ezáltal például kiemelkedő amerikai tudósokat is Európába lehessen hozni, ami jelenleg alig lehetséges. Ezért az EGSZB támogatja az Európai Bizottság ismét hangsúlyozott célját a szükséges eszközök és keretfeltételek megvalósításával összefüggésben, valamint arra vonatkozóan, hogy a tagállamoknál ösztönözzék a „Munkaerő” programban javasolt, és részben már most rendelkezésre álló eszközök alkalmazását. Ezenfelül az Európai Kutatási Térség esetében különösen fontos a vonzó mobilitási feltételek megteremtése és az akadályok megszüntetése. Üdvözlendő, hogy az Európai Bizottság ennek megkülönböztetett figyelmet szentel. |
| --- | --- |

4.4.2

Tekintettel a kutatók tudomány és kutatás szempontjából fontos nemzetközi mobilitására, különösen az ezen a területen nagy teljesítőképességgel rendelkező államok között, arról is gondoskodni kell, hogy ne alakuljon ki egyoldalú „agyelszívás” (brain-drain); tehát többek között a személyes javadalmazást is úgy kell kialakítani, hogy ezáltal például kiemelkedő amerikai tudósokat is Európába lehessen hozni, ami jelenleg alig lehetséges. Ezért az EGSZB támogatja az Európai Bizottság ismét hangsúlyozott célját a szükséges eszközök és keretfeltételek megvalósításával összefüggésben, valamint arra vonatkozóan, hogy a tagállamoknál ösztönözzék a „Munkaerő” programban javasolt, és részben már most rendelkezésre álló eszközök alkalmazását. Ezenfelül az Európai Kutatási Térség esetében különösen fontos a vonzó mobilitási feltételek megteremtése és az akadályok megszüntetése. Üdvözlendő, hogy az Európai Bizottság ennek megkülönböztetett figyelmet szentel.

| 4.5 | „Kapacitások”. Ez a program jó példa a Közösség szubszidiáris feladataira. |
| --- | --- |

4.5

„Kapacitások”. Ez a program jó példa a Közösség szubszidiáris feladataira.

| 4.5.1 | Ez különösen olyan kutatási infrastruktúra – például nagy berendezések, tudományos műszerek, számítógépek – kifejlesztésének/telepítésének, közösségi szinten történő alkalmazásának és optimalizálásának célját érinti, amelyek költsége és hasznosíthatósága túllépi az egyes tagállamok lehetőségeit. Ehhez kapcsolódóan az EGSZB üdvözli, hogy korábbi ajánlása értelmében a megfelelő projektek előterjesztésénél előnyben részesítik az alulról felfelé történő összegzés (bottom-up) módszerét. |
| --- | --- |

4.5.1

Ez különösen olyan kutatási infrastruktúra – például nagy berendezések, tudományos műszerek, számítógépek – kifejlesztésének/telepítésének, közösségi szinten történő alkalmazásának és optimalizálásának célját érinti, amelyek költsége és hasznosíthatósága túllépi az egyes tagállamok lehetőségeit. Ehhez kapcsolódóan az EGSZB üdvözli, hogy korábbi ajánlása értelmében a megfelelő projektek előterjesztésénél előnyben részesítik az alulról felfelé történő összegzés (bottom-up) módszerét.

| 4.5.2 | Azonban egyéb, a „Kapacitások” alatt felsorolt feladatok, mint pl. a „Kis- és középvállalkozások számára végzett kutatások”, a „Kis- és középvállalkozások szövetségei”, vagy „A tudás régiói”, valamint a „Kutatási potenciál ösztönzése és fejlesztése az EU konvergencia- és peremrégióiban” is rendkívül fontosak, és különösen az új tagállamok, továbbá a kis- és középvállalkozások számára jelentősek. |
| --- | --- |

4.5.2

Azonban egyéb, a „Kapacitások” alatt felsorolt feladatok, mint pl. a „Kis- és középvállalkozások számára végzett kutatások”, a „Kis- és középvállalkozások szövetségei”, vagy „A tudás régiói”, valamint a „Kutatási potenciál ösztönzése és fejlesztése az EU konvergencia- és peremrégióiban” is rendkívül fontosak, és különösen az új tagállamok, továbbá a kis- és középvállalkozások számára jelentősek.

| 4.5.3 | A „Tudomány és társadalom” alprogrammal ösztönözni kell a tudományos és technológiai törekvések – és az ezekhez kapcsolódó kutatáspolitika – harmonikus integrációját az európai társadalmi szerkezetbe. Ennek során arról a képességről van szó, hogy a tudást létrehozzák, felhasználják, terjesszék és innovációkat teremtsenek. Ezen alprogram célja egyrészt, hogy képet adjon Európa polgárainak a tudományról, a tudósokról és eredményeikről. Az EGSZB üdvözli ezeket a célokat; fontos kulturális és innovációt segítő feladatnak látja a tudás széles körben való terjesztését. Másrészt azonban azt is fel kell deríteni, hogy a polgárok egy része miért tekint szkeptikusan a tudományra (vagy annak egyes területeire), annak módszertanára és lehetséges hatásaira. Az EGSZB véleménye szerint az utóbbi, elsődlegesen szociológiai kutatási tevékenységeket az „Együttműködés” egyedi program „Társadalom-, gazdaságtan és humán tudományok” alprogramjába kellene bevonni és az európai együttműködés ott adott szélesebb összefüggésében kezelni. |
| --- | --- |

4.5.3

A „Tudomány és társadalom” alprogrammal ösztönözni kell a tudományos és technológiai törekvések – és az ezekhez kapcsolódó kutatáspolitika – harmonikus integrációját az európai társadalmi szerkezetbe. Ennek során arról a képességről van szó, hogy a tudást létrehozzák, felhasználják, terjesszék és innovációkat teremtsenek. Ezen alprogram célja egyrészt, hogy képet adjon Európa polgárainak a tudományról, a tudósokról és eredményeikről. Az EGSZB üdvözli ezeket a célokat; fontos kulturális és innovációt segítő feladatnak látja a tudás széles körben való terjesztését. Másrészt azonban azt is fel kell deríteni, hogy a polgárok egy része miért tekint szkeptikusan a tudományra (vagy annak egyes területeire), annak módszertanára és lehetséges hatásaira. Az EGSZB véleménye szerint az utóbbi, elsődlegesen szociológiai kutatási tevékenységeket az „Együttműködés” egyedi program „Társadalom-, gazdaságtan és humán tudományok” alprogramjába kellene bevonni és az európai együttműködés ott adott szélesebb összefüggésében kezelni.

4.6   EURATOM-program

Az EGSZB ezzel összefüggésben először utal a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramhoz és az EURATOM-programhoz adott véleményében foglalt részletes megállapításokra, valamint az „Energia” egyedi alprogramhoz kapcsolódó megjegyzéseire.

| 4.6.1 | A fúziós energiára irányuló kutatásban
   (20) most a következők vannak az előtérben: (i) az ITER építésének előkészítése és kivitelezése, (ii) az összes előkészület – beleértve a tudományos személyzet oktatását és kiképzését, valamint a tagállamok úgynevezett társult laboratóriumaiban található kutatási potenciál mobilizálását és bekapcsolását, valamint a nemzetközi munkamegosztást – végrehajtása az alkalmazáshoz, (iii) a (különösen az anyagok és az üzemanyagciklus terén történő) technológiai fejlesztések előmozdítása a DEMO irányába, valamint (iv) a különböző (mágneses) bevonási koncepciók kutatása és optimalizálása. Az ITER-nek és a további fejlesztésnek szorosan kötődnie kell a tagállamok kutatási intézményeihez, és onnan támogatást kell kapnia. Az Európai Bizottság javaslatai megfelelnek ezeknek a feladatoknak és a vállalt nemzetközi kötelezettségeknek, és ezeket az EGSZB teljes mértékben támogatja. |
| --- | --- |

4.6.1

A fúziós energiára irányuló kutatásban
   (20) most a következők vannak az előtérben: (i) az ITER építésének előkészítése és kivitelezése, (ii) az összes előkészület – beleértve a tudományos személyzet oktatását és kiképzését, valamint a tagállamok úgynevezett társult laboratóriumaiban található kutatási potenciál mobilizálását és bekapcsolását, valamint a nemzetközi munkamegosztást – végrehajtása az alkalmazáshoz, (iii) a (különösen az anyagok és az üzemanyagciklus terén történő) technológiai fejlesztések előmozdítása a DEMO irányába, valamint (iv) a különböző (mágneses) bevonási koncepciók kutatása és optimalizálása. Az ITER-nek és a további fejlesztésnek szorosan kötődnie kell a tagállamok kutatási intézményeihez, és onnan támogatást kell kapnia. Az Európai Bizottság javaslatai megfelelnek ezeknek a feladatoknak és a vállalt nemzetközi kötelezettségeknek, és ezeket az EGSZB teljes mértékben támogatja.

| 4.6.2 | Az atommaghasadás
   (21) terén most (i) a meglevő atomerőművek biztonságának további kutatásáról és annak növeléséről (elsősorban az ipari gyártók és üzemeltetők feladata), valamint (ii) új, még jobb biztonsági, üzemanyag-hasznosítási és ártalmatlaníthatósági tulajdonságokat felmutató reaktorkoncepciók kifejlesztéséről van szó. Ide tartoznak a kiégett fűtőelemek átalakításával kapcsolatos kutatások (transzmutáció, újrafelhasználás). Továbbá (iii) meg kell oldani a hulladékok végső tárolásával kapcsolatos problémákat és politikai szinten el kell fogadtatni azokat, (iv) támogatni kell az atomfegyverekhez szükséges anyagok terjesztésének megakadályozására irányuló erőfeszítéseket, valamint (v) további ismereteket kell szerezni az (alacsony) sugárterhelés biológiai hatásáról (22) és ki kell fejleszteni a megfelelő mérési technikákat (különösen az egyéni dozimetriát). Ehhez kapcsolódóan fontos részfeladat a megfelelő szakemberek és elegendő utánpótlás kiképzése. Az EGSZB-t aggodalommal tölti el az utánpótlás néhány tagállamban tapasztalható hiánya és a fogyatkozó szakértelem, és megfontolandónak tartja, hogy ezeket a fontos kérdéseket a valószínűleg hosszabb távú és globális atomenergia-felhasználásra való tekintettel nagyobb súllyal kezeljék. |
| --- | --- |

4.6.2

Az atommaghasadás
   (21) terén most (i) a meglevő atomerőművek biztonságának további kutatásáról és annak növeléséről (elsősorban az ipari gyártók és üzemeltetők feladata), valamint (ii) új, még jobb biztonsági, üzemanyag-hasznosítási és ártalmatlaníthatósági tulajdonságokat felmutató reaktorkoncepciók kifejlesztéséről van szó. Ide tartoznak a kiégett fűtőelemek átalakításával kapcsolatos kutatások (transzmutáció, újrafelhasználás). Továbbá (iii) meg kell oldani a hulladékok végső tárolásával kapcsolatos problémákat és politikai szinten el kell fogadtatni azokat, (iv) támogatni kell az atomfegyverekhez szükséges anyagok terjesztésének megakadályozására irányuló erőfeszítéseket, valamint (v) további ismereteket kell szerezni az (alacsony) sugárterhelés biológiai hatásáról (22) és ki kell fejleszteni a megfelelő mérési technikákat (különösen az egyéni dozimetriát). Ehhez kapcsolódóan fontos részfeladat a megfelelő szakemberek és elegendő utánpótlás kiképzése. Az EGSZB-t aggodalommal tölti el az utánpótlás néhány tagállamban tapasztalható hiánya és a fogyatkozó szakértelem, és megfontolandónak tartja, hogy ezeket a fontos kérdéseket a valószínűleg hosszabb távú és globális atomenergia-felhasználásra való tekintettel nagyobb súllyal kezeljék.

4.7   Közös Kutatóközpont (KKK)

| 4.7.1 | A Közös Kutatóközpont joggal játszik fontos szerepet mind a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram (2007–2013), mind az Euratom hetedik keretprogramja (2007–2011) tevékenységeiben. Épp azért, mert ebben a minőségében közvetlenül az Európai Bizottságnak van alárendelve, és mivel ebben rejlik erőssége is a politikai tanácsadás és a rugalmas alkalmazhatóság terén, biztosítani kell, hogy esetében is érvényesüljenek a tagállamok összes kutatási intézményétől megkövetelt, a nemzetközi szakértői értékelésekre, a versenyre, megbízási eljárásokra/személyzeti politikára és a monitoringra vonatkozó magas szintű és átlátható normák, és bekapcsolódjon a nemzetközi tudományos közösségbe. Az EGSZB ezt a bekapcsolódást a fent említett társadalom-, gazdaságtan és humán tudományok összefüggésében is fontosnak tartja. |
| --- | --- |

4.7.1

A Közös Kutatóközpont joggal játszik fontos szerepet mind a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram (2007–2013), mind az Euratom hetedik keretprogramja (2007–2011) tevékenységeiben. Épp azért, mert ebben a minőségében közvetlenül az Európai Bizottságnak van alárendelve, és mivel ebben rejlik erőssége is a politikai tanácsadás és a rugalmas alkalmazhatóság terén, biztosítani kell, hogy esetében is érvényesüljenek a tagállamok összes kutatási intézményétől megkövetelt, a nemzetközi szakértői értékelésekre, a versenyre, megbízási eljárásokra/személyzeti politikára és a monitoringra vonatkozó magas szintű és átlátható normák, és bekapcsolódjon a nemzetközi tudományos közösségbe. Az EGSZB ezt a bekapcsolódást a fent említett társadalom-, gazdaságtan és humán tudományok összefüggésében is fontosnak tartja.

| 4.7.2 | A hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramban (2007–2013) a KKK feladatai közé tartozik a „Fenntartható fejlődés” Közösség számára fontos általános témája (például az éghajlat védelme, táplálkozás, energia, közlekedés, vegyi anyagok, dekontamináció). Ez magában foglalja tudományos-technológiai referenciaadatok kidolgozását a környezet- és a táplálékellenőrzés különböző területein, ami értékes hozzájárulást jelent a közösségi jogszabályok kidolgozásához is. További közösségi feladat a nemzetközileg elismert referencia-alapelvek kifejlesztése és terjesztése és egy közös európai mérésügyi rendszer támogatása. Ez átfoghatná a nemzeti metrológiai (mérésügyi) intézetek munkamegosztáson alapuló koordinálását és szabványosítását, azok programjaiban való egyidejű részvétellel. Az európai belső piac és általánosságban az európai integráció szempontjából át lehetne gondolni, hogy a megfelelő nemzeti laboratóriumok és az olyan intézmények, mint a CEN vagy a Cenelec, valamint az érintett iparágak és a Közös Kutatóközpont bevonásával nem kellene-e létrehozni egy Európai Szabványügyi Hivatalt (European Bureau of Standards). |
| --- | --- |

4.7.2

A hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramban (2007–2013) a KKK feladatai közé tartozik a „Fenntartható fejlődés” Közösség számára fontos általános témája (például az éghajlat védelme, táplálkozás, energia, közlekedés, vegyi anyagok, dekontamináció). Ez magában foglalja tudományos-technológiai referenciaadatok kidolgozását a környezet- és a táplálékellenőrzés különböző területein, ami értékes hozzájárulást jelent a közösségi jogszabályok kidolgozásához is. További közösségi feladat a nemzetközileg elismert referencia-alapelvek kifejlesztése és terjesztése és egy közös európai mérésügyi rendszer támogatása. Ez átfoghatná a nemzeti metrológiai (mérésügyi) intézetek munkamegosztáson alapuló koordinálását és szabványosítását, azok programjaiban való egyidejű részvétellel. Az európai belső piac és általánosságban az európai integráció szempontjából át lehetne gondolni, hogy a megfelelő nemzeti laboratóriumok és az olyan intézmények, mint a CEN vagy a Cenelec, valamint az érintett iparágak és a Közös Kutatóközpont bevonásával nem kellene-e létrehozni egy Európai Szabványügyi Hivatalt (European Bureau of Standards).

| 4.7.3 | Üdvözlendő, hogy a Közös Kutatóközpont az Euratom hetedik keretprogramja (2007–2011) keretében támogatja a politikai döntéshozatalt a nukleáris területen, ideértve a meglevő stratégiák végrehajtását és nyomon követését, valamint az új kihívásokra adott reakciókat is. Az EGSZB logikusnak tartja azt is, hogy a Közös Kutatóközpont „nukleáris” programja az ártalmatlanításra, biztonságra és felügyeletre helyezi a hangsúlyt (amelynek során ezeket a tevékenységeket a tagállamok megfelelő tevékenységeivel kell összekapcsolni és koordinálni); ugyanis főleg ezzel kapcsolatban érzékelhetők egyrészt a polgárok aggályai, másrészt itt van szükség megbízható megoldásokra. Az EGSZB véleménye szerint különösen fontos olyan eljárások (tovább)fejlesztése, amelyek lehetővé teszik az atomfegyverek előállításához szükséges anyagok vagy technikák terjesztése megakadályozásának még jobb felügyeletét. |
| --- | --- |

4.7.3

Üdvözlendő, hogy a Közös Kutatóközpont az Euratom hetedik keretprogramja (2007–2011) keretében támogatja a politikai döntéshozatalt a nukleáris területen, ideértve a meglevő stratégiák végrehajtását és nyomon követését, valamint az új kihívásokra adott reakciókat is. Az EGSZB logikusnak tartja azt is, hogy a Közös Kutatóközpont „nukleáris” programja az ártalmatlanításra, biztonságra és felügyeletre helyezi a hangsúlyt (amelynek során ezeket a tevékenységeket a tagállamok megfelelő tevékenységeivel kell összekapcsolni és koordinálni); ugyanis főleg ezzel kapcsolatban érzékelhetők egyrészt a polgárok aggályai, másrészt itt van szükség megbízható megoldásokra. Az EGSZB véleménye szerint különösen fontos olyan eljárások (tovább)fejlesztése, amelyek lehetővé teszik az atomfegyverek előállításához szükséges anyagok vagy technikák terjesztése megakadályozásának még jobb felügyeletét.

Brüsszel, 2006. április 20.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2005) 119 final/2 - 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS).

1

(2)  HL C 65., 2006.3.17.

2

(3)  HL C 157., 2005.6.28.: „Az európai uniós kutatásfejlesztés irányvonalai”, valamint CESE 1484/2005, HL C 65., 2006.3.17.

3

(4)  2005-ös árbázis inflációs korrekció nélkül; az alkalmazott inflációs indexálástól függően különböző számadatok léteznek.

4

(5)  2005-ös árbázis.

5

(6)  A jelenlegi becslések 49,5 milliárd euró körül mozognak (pl. FAZ, 2006/11. szám, 14. oldal).

6

(7)  Az Európai Unió Tanácsa, 1591505, CADREFIN 268, 10. pont, 2005. december 19.

7

(8)  IP/06/201 sz. sajtóközlemény, 2006. február 22.

8

(9)  COM (2005) 705 final

9

(10)  HL C 65., 2006.3.17.

10

(11)  HL C 157., 2005.6.28.

11

(12)  HL C 241., 2002.10.7.; HL C 28., 2006.2.3.; HL C 65., 2006.3.17.

12

(13)  Lásd az előző lábjegyzetet.

13

(14)  Az EURATOM-programot illetően lásd a 4.6. részt.

14

(15)  HL C 110., 2004.4.30.

15

(16)  HL C 110., 2004.4.30. – „Kutatók az európai kutatási térségben: hivatás sokoldalú karrierlehetőségekkel”

16

(17)  HL C 65., 2006.3.17.

17

(18)  Lásd pl. a 16. lábjegyzetben hivatkozott dokumentum 5.6. fejezetét.

18

(19)  HL C 65., 2006.3.17., valamint HL C 110., 2004.4.30.

19

(20)  HL C 302., 2004.12.7.

20

(21)  HL C 133., 2003.6.6.; HL C 110., 2004.4.30.

21

(22)  Lásd pl. az RTDinfo 47. számát (Európai Bizottság, 2006. január).

22

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/17

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól”

(COM(2005) 429 final – 2005/0191 (COD))

(2006/C 185/03)

2005. november 16-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 80. cikkének (2) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció véleményét 2006. március 24-én elfogadta (előadó: Thomas McDonogh).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (az április 20-i ülésnapon) 134 szavazattal 2 ellenében elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Ajánlások

| 1.1 | Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok kockázatértékelés alapján az előírandóknál szigorúbb intézkedéseket alkalmazzanak, feltéve, hogy nemzeti költségvetésükből finanszírozzák őket. |
| --- | --- |

1.1

Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok kockázatértékelés alapján az előírandóknál szigorúbb intézkedéseket alkalmazzanak, feltéve, hogy nemzeti költségvetésükből finanszírozzák őket.

| 1.2 | Minden tagállam jelöljön ki egyetlen hatóságot, amelynek felelőssége a védelmi követelmények végrehajtásának felügyelete és összehangolása. |
| --- | --- |

1.2

Minden tagállam jelöljön ki egyetlen hatóságot, amelynek felelőssége a védelmi követelmények végrehajtásának felügyelete és összehangolása.

| 1.3 | Minden tagállam hozzon létre egy polgári légiközlekedés-védelmi nemzeti programot. |
| --- | --- |

1.3

Minden tagállam hozzon létre egy polgári légiközlekedés-védelmi nemzeti programot.

| 1.4 | E rendelet tagállami végrehajtásának ellenőrzése és a légi közlekedés védelme esetleges gyenge pontjainak azonosítása érdekében az Európai Bizottság végezzen ellenőrzéseket – előre be nem jelentetteket is. |
| --- | --- |

1.4

E rendelet tagállami végrehajtásának ellenőrzése és a légi közlekedés védelme esetleges gyenge pontjainak azonosítása érdekében az Európai Bizottság végezzen ellenőrzéseket – előre be nem jelentetteket is.

| 1.5 | Annak érdekében, hogy harmadik országból érkező járatok átszálló utasai és az átszálló utasok kézipoggyászai mentesüljenek az ellenőrzés alól (egyszeri ellenőrzés elve), valamint annak érdekében, hogy az ilyen járatra érkező utasok keveredhessenek a már átvizsgált, távozó utasokkal, célszerű összehangolt megállapodásokat kötni a Közösség és harmadik országok között, elismerve, hogy a harmadik ország által alkalmazott védelmi követelmények egyenértékűek a közösségi követelményekkel. |
| --- | --- |

1.5

Annak érdekében, hogy harmadik országból érkező járatok átszálló utasai és az átszálló utasok kézipoggyászai mentesüljenek az ellenőrzés alól (egyszeri ellenőrzés elve), valamint annak érdekében, hogy az ilyen járatra érkező utasok keveredhessenek a már átvizsgált, távozó utasokkal, célszerű összehangolt megállapodásokat kötni a Közösség és harmadik országok között, elismerve, hogy a harmadik ország által alkalmazott védelmi követelmények egyenértékűek a közösségi követelményekkel.

| 1.6 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, és teljes mértékben támogatja a javaslat alapelveit. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, és teljes mértékben támogatja a javaslat alapelveit.

| 1.7 | Üdvözli az Európa-szerte nagyon eltérő repülőtér-védelmi programokra és eljárásokra vonatkozó közös szabályozás bevezetését is, és fontosnak tartja, hogy ezeket egységesítsék. |
| --- | --- |

1.7

Üdvözli az Európa-szerte nagyon eltérő repülőtér-védelmi programokra és eljárásokra vonatkozó közös szabályozás bevezetését is, és fontosnak tartja, hogy ezeket egységesítsék.

| 1.8 | A melléklet 1.1.2. részének 5. pontját, valamint a 11. részt illetően, a munkavállalók közösségen belüli szabad áramlására és a harmadik országokból származó munkavállalók rendelkezésre állására tekintettel az Európai Bizottság segítségére lehet a nemzeti hatóságoknak, repülőtereknek vagy légitársaságoknak a potenciális munkavállalók személyes adatainak ellenőrzésében a biztonsági ellenőrzések követelményeinek való megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

1.8

A melléklet 1.1.2. részének 5. pontját, valamint a 11. részt illetően, a munkavállalók közösségen belüli szabad áramlására és a harmadik országokból származó munkavállalók rendelkezésre állására tekintettel az Európai Bizottság segítségére lehet a nemzeti hatóságoknak, repülőtereknek vagy légitársaságoknak a potenciális munkavállalók személyes adatainak ellenőrzésében a biztonsági ellenőrzések követelményeinek való megfelelés érdekében.

| 1.9 | Az 1. cikk 1. bekezdésében meghatározott célkitűzést módosítani kell, tisztázandó, hogy a szóban forgó védelmi intézkedések arra szolgálnak, hogy a polgári légi közlekedést az olyan jogellenes beavatkozásoktól védjék, amelyek veszélyeztetik a polgári légi közlekedés biztonságát. A szóban forgó intézkedések nem irányulhatnak a jogellenes beavatkozások egyéb típusai – például a lopás vagy a csempészet – kezelésére. |
| --- | --- |

1.9

Az 1. cikk 1. bekezdésében meghatározott célkitűzést módosítani kell, tisztázandó, hogy a szóban forgó védelmi intézkedések arra szolgálnak, hogy a polgári légi közlekedést az olyan jogellenes beavatkozásoktól védjék, amelyek veszélyeztetik a polgári légi közlekedés biztonságát. A szóban forgó intézkedések nem irányulhatnak a jogellenes beavatkozások egyéb típusai – például a lopás vagy a csempészet – kezelésére.

| 1.10 | Az Európai Bizottságnak átfogó politikát kell kidolgoznia és végrehajtania a légi közlekedés védelmi intézkedéseinek finanszírozásával kapcsolatban. Ezek az intézkedések a tagállamok azon nemzeti védelmi kötelezettségének részét képezik, hogy megvédjék polgáraikat a terrorizmus veszélyeivel szemben. |
| --- | --- |

1.10

Az Európai Bizottságnak átfogó politikát kell kidolgoznia és végrehajtania a légi közlekedés védelmi intézkedéseinek finanszírozásával kapcsolatban. Ezek az intézkedések a tagállamok azon nemzeti védelmi kötelezettségének részét képezik, hogy megvédjék polgáraikat a terrorizmus veszélyeivel szemben.

| 1.11 | A rendeletet ki kell egészíteni egy olyan mechanizmussal, amely a védelmi intézkedésekre tett jövőbeli javaslatoknak az iparágra gyakorolt hatását értékeli. Ily módon biztosítható, hogy egy-egy intézkedés költsége és kihatása ne legyen aránytalanul nagy a hatékonyságához képest. |
| --- | --- |

1.11

A rendeletet ki kell egészíteni egy olyan mechanizmussal, amely a védelmi intézkedésekre tett jövőbeli javaslatoknak az iparágra gyakorolt hatását értékeli. Ily módon biztosítható, hogy egy-egy intézkedés költsége és kihatása ne legyen aránytalanul nagy a hatékonyságához képest.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az Európai Bizottság jogalkotói javaslatának célja a (jelenlegi 2320/2002 rendelet alapján létrehozott) közösségi jogi keretrendszer tisztázása, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által meghatározott nemzetközi követelmények egységes értelmezési alapjának megteremtése, a „kényes” információkhoz való nyilvános hozzáférés megszüntetése, a polgári légi közlekedés védelmi követelményeinek kidolgozása a végrehajtási rendelet révén, azaz a komitológiára vonatkozó 1999/468/EK határozat alapján, amely az Európai Unió tagállamaira és az Európai Bizottságra vonatkozó jogalkotói döntéshozatali eljárást hoz létre. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság jogalkotói javaslatának célja a (jelenlegi 2320/2002 rendelet alapján létrehozott) közösségi jogi keretrendszer tisztázása, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által meghatározott nemzetközi követelmények egységes értelmezési alapjának megteremtése, a „kényes” információkhoz való nyilvános hozzáférés megszüntetése, a polgári légi közlekedés védelmi követelményeinek kidolgozása a végrehajtási rendelet révén, azaz a komitológiára vonatkozó 1999/468/EK határozat alapján, amely az Európai Unió tagállamaira és az Európai Bizottságra vonatkozó jogalkotói döntéshozatali eljárást hoz létre.

| 2.2 | A javaslat azon jobb jogalkotás érdekében kíván a létező rendelet helyébe lépni, amelynek négy alapelve az egyszerűsítés, az összehangolás, az egyértelműség és a védelmi szint javítása. |
| --- | --- |

2.2

A javaslat azon jobb jogalkotás érdekében kíván a létező rendelet helyébe lépni, amelynek négy alapelve az egyszerűsítés, az összehangolás, az egyértelműség és a védelmi szint javítása.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | A javaslat célja a jogi követelmények tisztázása, egyszerűsítése és sikeresebb összehangolása a polgári légiközlekedés-védelem javításának céljával. |
| --- | --- |

3.1

A javaslat célja a jogi követelmények tisztázása, egyszerűsítése és sikeresebb összehangolása a polgári légiközlekedés-védelem javításának céljával.

| 3.2 | Az idővel nyert tapasztalatok azt mutatják, hogy a rendelet túl részletes, és szükséges egyszerűsíteni. |
| --- | --- |

3.2

Az idővel nyert tapasztalatok azt mutatják, hogy a rendelet túl részletes, és szükséges egyszerűsíteni.

| 3.3 | Noha az Európai Bizottság tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét, úgy véli, hogy a védelmi intézkedések és eljárások összehangolásának a jelenleginél nagyobb foka lenne kívánatos. |
| --- | --- |

3.3

Noha az Európai Bizottság tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét, úgy véli, hogy a védelmi intézkedések és eljárások összehangolásának a jelenleginél nagyobb foka lenne kívánatos.

| 3.4 | Ennek eredményeként 25 nemzeti rendszer jött létre a verseny esetleges torzulásának következményével, az ipar pedig nem részesülhetett a közös piac nyújtotta szabadságból. |
| --- | --- |

3.4

Ennek eredményeként 25 nemzeti rendszer jött létre a verseny esetleges torzulásának következményével, az ipar pedig nem részesülhetett a közös piac nyújtotta szabadságból.

| 3.5 | A megnövelt összehangoltság az „egyszeri ellenőrzés” elvének is fontos eleme – ezen elv szerint az átszálló és tranzitutasokat, poggyászokat és rakományokat elég egyszer átvizsgálni, mivel a védelem alapvető szintje elvben megfelelő az indulási repülőtéren. Ez megint egy olyan tényező, amely az erősen versenyorientált piacon működő szereplők, valamint az utasok hasznára szolgál. |
| --- | --- |

3.5

A megnövelt összehangoltság az „egyszeri ellenőrzés” elvének is fontos eleme – ezen elv szerint az átszálló és tranzitutasokat, poggyászokat és rakományokat elég egyszer átvizsgálni, mivel a védelem alapvető szintje elvben megfelelő az indulási repülőtéren. Ez megint egy olyan tényező, amely az erősen versenyorientált piacon működő szereplők, valamint az utasok hasznára szolgál.

| 3.6 | Az Európai Bizottság úgy véli, hogy a folyamatosan kialakuló kockázatok fényében az általános védelmi szint növelése szempontjából a gyors cselekvési/válaszadási képesség a legfontosabb. |
| --- | --- |

3.6

Az Európai Bizottság úgy véli, hogy a folyamatosan kialakuló kockázatok fényében az általános védelmi szint növelése szempontjából a gyors cselekvési/válaszadási képesség a legfontosabb.

| 3.7 | Az Európai Bizottság úgy véli, nem kívánatos a részletes védelmi intézkedéseket és eljárásokat nyilvánosan hozzáférhetővé tenni. Ezek a gondok orvosolhatók azáltal, hogy az üzemeltetési részleteket a végrehajtó jogszabályok tartalmazzák. Az EGSZB szeretné hangsúlyozni annak jelentőségét, hogy az új közös szabályok a csökkent mozgásképességű személyek sajátosságait is figyelembe veszik, az e tárgyban nemrég kidolgozott EGSZB-vélemény ajánlásaival összhangban. Míg a biztonsági ellenőrzések és egyéb védelmi intézkedések jogosak és szükségszerűek, további akadályokat képezhetnek, valamint korlátozhatják a csökkent mozgásképességű személyek jogait. Ez aláásná az Európai Bizottság az irányba tett új keletű erőfeszítéseit, hogy a légi közlekedés tekintetében ugyanolyan esélyeket biztosítson a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyeknek, mint a népesség többi részének. |
| --- | --- |

3.7

Az Európai Bizottság úgy véli, nem kívánatos a részletes védelmi intézkedéseket és eljárásokat nyilvánosan hozzáférhetővé tenni. Ezek a gondok orvosolhatók azáltal, hogy az üzemeltetési részleteket a végrehajtó jogszabályok tartalmazzák. Az EGSZB szeretné hangsúlyozni annak jelentőségét, hogy az új közös szabályok a csökkent mozgásképességű személyek sajátosságait is figyelembe veszik, az e tárgyban nemrég kidolgozott EGSZB-vélemény ajánlásaival összhangban. Míg a biztonsági ellenőrzések és egyéb védelmi intézkedések jogosak és szükségszerűek, további akadályokat képezhetnek, valamint korlátozhatják a csökkent mozgásképességű személyek jogait. Ez aláásná az Európai Bizottság az irányba tett új keletű erőfeszítéseit, hogy a légi közlekedés tekintetében ugyanolyan esélyeket biztosítson a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyeknek, mint a népesség többi részének.

| 3.8 | Az Európai Parlament és a Tanács 2320/2002/EK rendelete közös szabályokat hoz létre a polgári légi közlekedés védelme területén. E javaslat a jelenlegi jogalkotási aktus helyébe kíván lépni. |
| --- | --- |

3.8

Az Európai Parlament és a Tanács 2320/2002/EK rendelete közös szabályokat hoz létre a polgári légi közlekedés védelme területén. E javaslat a jelenlegi jogalkotási aktus helyébe kíván lépni.

| 3.9 | Így a 2320/2002/EK rendelet helyébe egy egyszerűsített és egyértelműbb, általános elveket meghatározó rendelet lépne. |
| --- | --- |

3.9

Így a 2320/2002/EK rendelet helyébe egy egyszerűsített és egyértelműbb, általános elveket meghatározó rendelet lépne.

| 3.10 | Az Európai Bizottság által igényelt egyetlen új hatáskör a járatokon alkalmazott védelmi intézkedések szabályait érinti. Ez olyan különféle kérdésköröket fed le, mint a pilótafülkébe való belépés, a szabálytalan utasok vagy a járatokon szolgáló védelmi tisztek („sky marshals”). Az EGSZB a járatokon szolgáló védelmi tisztek bevetését csak kivételes esetekben javasolja. |
| --- | --- |

3.10

Az Európai Bizottság által igényelt egyetlen új hatáskör a járatokon alkalmazott védelmi intézkedések szabályait érinti. Ez olyan különféle kérdésköröket fed le, mint a pilótafülkébe való belépés, a szabálytalan utasok vagy a járatokon szolgáló védelmi tisztek („sky marshals”). Az EGSZB a járatokon szolgáló védelmi tisztek bevetését csak kivételes esetekben javasolja.

| 3.11 | A védelmi programok követelménye a jelenlegi, légi közlekedési ágazatban ismert legjobb gyakorlatot tükrözi, és mint ilyen, nem jelent jelentős terhet az iparra vagy a közigazgatásra nézve. A Közösségen belüli légi fuvarozók esetében ezeket a fuvarozó nemzeti hatóságainak kell jóváhagyniuk, és a tagállamoknak, illetve a szabályozó szerveknek kölcsönösen el kell ismerniük. |
| --- | --- |

3.11

A védelmi programok követelménye a jelenlegi, légi közlekedési ágazatban ismert legjobb gyakorlatot tükrözi, és mint ilyen, nem jelent jelentős terhet az iparra vagy a közigazgatásra nézve. A Közösségen belüli légi fuvarozók esetében ezeket a fuvarozó nemzeti hatóságainak kell jóváhagyniuk, és a tagállamoknak, illetve a szabályozó szerveknek kölcsönösen el kell ismerniük.

| 3.12 | A 13. cikk meghatározza annak kötelezettségét, hogy minden tagállamnak megfelelésellenőrző tevékenységet kell folytatnia minőségellenőrzési nemzeti program formájában. |
| --- | --- |

3.12

A 13. cikk meghatározza annak kötelezettségét, hogy minden tagállamnak megfelelésellenőrző tevékenységet kell folytatnia minőségellenőrzési nemzeti program formájában.

| 3.13 | A 14. cikk lehetőséget ad – többek között – a közösségi repülőterek európai bizottsági ellenőrzésére. |
| --- | --- |

3.13

A 14. cikk lehetőséget ad – többek között – a közösségi repülőterek európai bizottsági ellenőrzésére.

| 3.14 | A 17. cikk a jelenlegi, a harmadik országokból érkező járatok védelméről szóló 10. cikk helyébe lép. Kilátásba helyez a Közösség és harmadik országok közötti megállapodásokat, amelyek következtében a közösségi repülőtereken az utasok átszállása, valamint a poggyász és a rakomány átrakodása anélkül történhetne, hogy átvizsgálásra és/vagy kiegészítő védelmi ellenőrzésekre lenne szükség. |
| --- | --- |

3.14

A 17. cikk a jelenlegi, a harmadik országokból érkező járatok védelméről szóló 10. cikk helyébe lép. Kilátásba helyez a Közösség és harmadik országok közötti megállapodásokat, amelyek következtében a közösségi repülőtereken az utasok átszállása, valamint a poggyász és a rakomány átrakodása anélkül történhetne, hogy átvizsgálásra és/vagy kiegészítő védelmi ellenőrzésekre lenne szükség.

| 3.15 | E cél elérésének eszköze közös légiközlekedés-védelmi szabályok és követelmények megállapítása, valamint a megfelelést ellenőrző rendszer felállítása. |
| --- | --- |

3.15

E cél elérésének eszköze közös légiközlekedés-védelmi szabályok és követelmények megállapítása, valamint a megfelelést ellenőrző rendszer felállítása.

| 3.16 | A 2320/2002/EK rendelet tartalmát felül kell vizsgálni az azóta szerzett tapasztalok fényében, és a rendeletet helyettesíteni kell egy új jogszabállyal, amely a meglévő szabályok egyszerűsítésére, összehangolására és egyértelműsítésére, valamint a védelem fokozására törekszik. |
| --- | --- |

3.16

A 2320/2002/EK rendelet tartalmát felül kell vizsgálni az azóta szerzett tapasztalok fényében, és a rendeletet helyettesíteni kell egy új jogszabállyal, amely a meglévő szabályok egyszerűsítésére, összehangolására és egyértelműsítésére, valamint a védelem fokozására törekszik.

| 3.17 | Mivel a folyamatosan fejlődő kockázatértékeléseknek való megfelelés és az új technológiák bevezetése érdekében a védelmi intézkedések és eljárások alkalmazása terén nagyobb rugalmasságra van szükség, az új jogszabályban meg kell határozni a polgári légi közlekedést a jogellenes beavatkozásoktól védő intézkedések alapelveit. |
| --- | --- |

3.17

Mivel a folyamatosan fejlődő kockázatértékeléseknek való megfelelés és az új technológiák bevezetése érdekében a védelmi intézkedések és eljárások alkalmazása terén nagyobb rugalmasságra van szükség, az új jogszabályban meg kell határozni a polgári légi közlekedést a jogellenes beavatkozásoktól védő intézkedések alapelveit.

| 3.18 | Az új jogszabálynak a közösségen belüli légi fuvarozók repülőgépein vagy járatain alkalmazott védelmi intézkedésekre kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

3.18

Az új jogszabálynak a közösségen belüli légi fuvarozók repülőgépein vagy járatain alkalmazott védelmi intézkedésekre kell vonatkoznia.

4.   Részletes megjegyzések

A jogszabályok végrehajtásakor a következőket kell mérlegelni:

| 4.1 | Fontos, hogy a tiltott tárgyak tekintetében közös követelményrendszer jöjjön létre, elkerülendő a védelmi vizsgálatok során kialakuló zűrzavart, illetve vitákat. |
| --- | --- |

4.1

Fontos, hogy a tiltott tárgyak tekintetében közös követelményrendszer jöjjön létre, elkerülendő a védelmi vizsgálatok során kialakuló zűrzavart, illetve vitákat.

| 4.2 | A javasolt rendelkezés mellékletében használják, de nem határozzák meg a „folyamatos és véletlenszerű” kifejezést. A „folyamatos és véletlenszerű” kifejezés meghatározásának beillesztése kulcsfontosságú annak érdekében, hogy ezt az elvet Európa-szerte egységesen értelmezzék a védelmi ellenőrzések tekintetében. |
| --- | --- |

4.2

A javasolt rendelkezés mellékletében használják, de nem határozzák meg a „folyamatos és véletlenszerű” kifejezést. A „folyamatos és véletlenszerű” kifejezés meghatározásának beillesztése kulcsfontosságú annak érdekében, hogy ezt az elvet Európa-szerte egységesen értelmezzék a védelmi ellenőrzések tekintetében.

| 4.3 | Szigorúbb intézkedéseket csak akkor lehessen foganatosítani, ha azokat a tagállamok hatóságai által kockázatértékelés révén azonosított konkrét terrorista fenyegetésekre adott válaszként alkalmazzák. A szigorúbb intézkedések alkalmazása ellentétes a légi közlekedés védelmét célzó intézkedések Európai Unión belüli harmonizációjára, illetve az „egyszeri ellenőrzés” övezetének létrehozására irányuló törekvésekkel. Minden további, a tagállamok által a jövőben megkövetelt elrettentő, illetve megelőző jellegű védelmi intézkedést a repülőtér üzemeltetőjével való teljes körű konzultáció keretében kell meghozni, továbbá az adott tagállamnak ki kell fizetnie a további védelmi intézkedések költségeit, a kormányzat azon nemzeti védelmi kötelezettségének részeként, hogy megvédje polgárait a terrorista tevékenységekkel szemben. |
| --- | --- |

4.3

Szigorúbb intézkedéseket csak akkor lehessen foganatosítani, ha azokat a tagállamok hatóságai által kockázatértékelés révén azonosított konkrét terrorista fenyegetésekre adott válaszként alkalmazzák. A szigorúbb intézkedések alkalmazása ellentétes a légi közlekedés védelmét célzó intézkedések Európai Unión belüli harmonizációjára, illetve az „egyszeri ellenőrzés” övezetének létrehozására irányuló törekvésekkel. Minden további, a tagállamok által a jövőben megkövetelt elrettentő, illetve megelőző jellegű védelmi intézkedést a repülőtér üzemeltetőjével való teljes körű konzultáció keretében kell meghozni, továbbá az adott tagállamnak ki kell fizetnie a további védelmi intézkedések költségeit, a kormányzat azon nemzeti védelmi kötelezettségének részeként, hogy megvédje polgárait a terrorista tevékenységekkel szemben.

| 4.4 | Egyes légitársaságok nem engedélyezik a fém evőeszközök, pl. kések és villák használatát, míg mások igen, úgyhogy a légi fuvarozók közötti szabványosítást támogatni kell. |
| --- | --- |

4.4

Egyes légitársaságok nem engedélyezik a fém evőeszközök, pl. kések és villák használatát, míg mások igen, úgyhogy a légi fuvarozók közötti szabványosítást támogatni kell.

| 4.5 | Míg az olló és körömreszelő a tiltott tárgyakhoz tartozik, az üveg palackok nem, holott ez utóbbiak is halálos fegyverként használhatók, főként törött állapotban. Javasoljuk, hogy valamennyi „duty free-ből” származó, illetve az összes repülőgép-fedélzeten szállított palack műanyagból készüljön. Ellenkező esetben ezeket a repülőgép őrizetében kell tárolni, a többi csomaggal együtt. Erről a végrehajtás előtt nemzetközi szinten meg kell majd állapodni. |
| --- | --- |

4.5

Míg az olló és körömreszelő a tiltott tárgyakhoz tartozik, az üveg palackok nem, holott ez utóbbiak is halálos fegyverként használhatók, főként törött állapotban. Javasoljuk, hogy valamennyi „duty free-ből” származó, illetve az összes repülőgép-fedélzeten szállított palack műanyagból készüljön. Ellenkező esetben ezeket a repülőgép őrizetében kell tárolni, a többi csomaggal együtt. Erről a végrehajtás előtt nemzetközi szinten meg kell majd állapodni.

| 4.6 | Az is fontos, hogy az olyan mentőkészülékeket, mint például a poroltó vagy a biztonsági szekerce a személyzet számára fenntartott szekrényekben helyezzék biztonságba, és hogy az utasok ehhez ne férhessenek hozzá könnyen. |
| --- | --- |

4.6

Az is fontos, hogy az olyan mentőkészülékeket, mint például a poroltó vagy a biztonsági szekerce a személyzet számára fenntartott szekrényekben helyezzék biztonságba, és hogy az utasok ehhez ne férhessenek hozzá könnyen.

| 4.7 | Az El Al légitársaság járatán történt bombarobbantáshoz hasonló esetek megelőzése végett fontos, hogy a légitársaságok lehetőségeik szerint megerősített tartályokat használjanak csomagtárolás céljából. |
| --- | --- |

4.7

Az El Al légitársaság járatán történt bombarobbantáshoz hasonló esetek megelőzése végett fontos, hogy a légitársaságok lehetőségeik szerint megerősített tartályokat használjanak csomagtárolás céljából.

| 4.8 | A biztonság érdekében a nemzeti hatóságoknak szorosan nyomon kell követni az utasok részére felszolgálható szeszes italok mennyiségét, illetve a szeszes ital fogyasztásával összefüggő biztonsági incidenseket. |
| --- | --- |

4.8

A biztonság érdekében a nemzeti hatóságoknak szorosan nyomon kell követni az utasok részére felszolgálható szeszes italok mennyiségét, illetve a szeszes ital fogyasztásával összefüggő biztonsági incidenseket.

| 4.9 | Míg a pilótafülkébe való behatolás elől megerősített ajtó nyújt védelmet, a géprabló behatolhat az igen gyakran a pilótafülke szomszédságában elhelyezkedő mellékhelyiség vékony falán keresztül. Ezért a mellékhelyiség falát is meg kellene erősíteni. |
| --- | --- |

4.9

Míg a pilótafülkébe való behatolás elől megerősített ajtó nyújt védelmet, a géprabló behatolhat az igen gyakran a pilótafülke szomszédságában elhelyezkedő mellékhelyiség vékony falán keresztül. Ezért a mellékhelyiség falát is meg kellene erősíteni.

| 4.10 | A 11. cikknek vonatkoznia kellene a légitársaságokra, illetve a speditőrre is, aki gyakran védelmi berendezéseket is szállít. |
| --- | --- |

4.10

A 11. cikknek vonatkoznia kellene a légitársaságokra, illetve a speditőrre is, aki gyakran védelmi berendezéseket is szállít.

| 4.11 | A melléklet 11. részét illetően fontos, hogy az összes védelmi oktatót hivatalos képzési központokban, mint például az Európai Biztonsági Képzőintézetben (EASTI) képezzék ki annak érdekében, hogy az ICAO biztonsági képzési modulok oktatása egységes legyen. A nemzeti hatóságokat arra kellene kötelezni, hogy nemzeti képzési programokat hozzanak létre EASTI képesítésű oktatók bevonásával. |
| --- | --- |

4.11

A melléklet 11. részét illetően fontos, hogy az összes védelmi oktatót hivatalos képzési központokban, mint például az Európai Biztonsági Képzőintézetben (EASTI) képezzék ki annak érdekében, hogy az ICAO biztonsági képzési modulok oktatása egységes legyen. A nemzeti hatóságokat arra kellene kötelezni, hogy nemzeti képzési programokat hozzanak létre EASTI képesítésű oktatók bevonásával.

| 4.12 | A melléklet 4. részének 4.3. pontját illetően (a kitoloncoltak stb. megnövekedett számára való tekintettel) a nemzeti hatóságot kötelezni kellene arra, hogy minimum időszakot szabjon meg a légi fuvarozók/repülőterek/légi személyzet előzetes értesítésére a potenciálisan veszélyes utasok tervezett szállítására való felkészülés érdekében, amennyiben ez menetrendszerű kereskedelmi járatokat érint. |
| --- | --- |

4.12

A melléklet 4. részének 4.3. pontját illetően (a kitoloncoltak stb. megnövekedett számára való tekintettel) a nemzeti hatóságot kötelezni kellene arra, hogy minimum időszakot szabjon meg a légi fuvarozók/repülőterek/légi személyzet előzetes értesítésére a potenciálisan veszélyes utasok tervezett szállítására való felkészülés érdekében, amennyiben ez menetrendszerű kereskedelmi járatokat érint.

Brüsszel, 2006. április 20.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/20

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (A tengervédelmi stratégiáról szóló irányelv)”

(COM(2005) 505 final – 2005/0211 (COD))

(2006/C 185/04)

2005. november 29-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 175. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció véleményét 2006. március 21-én elfogadta. (Előadó: María Candelas Sánchez Miguel).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (az április 20-i ülésnapon) 137 szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt:

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az irányelvjavaslatot a tengeri környezet védelmére és megőrzésére irányuló tematikus stratégia keretében, mivel véleménye szerint több, már létező jogi intézkedés integrálható az irányelvbe, illetve összehangolható azzal – mindenekelőtt a tengeri környezetvédelmi eljárások tekintetében. Ilyen intézkedés például a vízügyi keretirányelvben kidolgozott szabályozás. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az irányelvjavaslatot a tengeri környezet védelmére és megőrzésére irányuló tematikus stratégia keretében, mivel véleménye szerint több, már létező jogi intézkedés integrálható az irányelvbe, illetve összehangolható azzal – mindenekelőtt a tengeri környezetvédelmi eljárások tekintetében. Ilyen intézkedés például a vízügyi keretirányelvben kidolgozott szabályozás.

| 1.2 | Az EGSZB az irányelvjavaslatot kritikus szemmel nézve szükségesnek, mindazonáltal hiányosnak tartja. Tengereink és óceánjaink állapota olyan rossz, hogy a már létező tevékenységek megvalósítására és betartásuk ellenőrzésére kötelezőbb erejű lépésekre lenne szükség. A javaslat ráadásul olyan eljárást ír elő, amely egyoldalúan a tengeri környezet állapotára vonatkozik. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy a keretirányelv jobban segítené a célok elérését, ha a javaslatba be nem épített szempontokat egy későbbi időpontban széleskörű és átfogó módon integrálnák és továbbfejlesztenék. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB az irányelvjavaslatot kritikus szemmel nézve szükségesnek, mindazonáltal hiányosnak tartja. Tengereink és óceánjaink állapota olyan rossz, hogy a már létező tevékenységek megvalósítására és betartásuk ellenőrzésére kötelezőbb erejű lépésekre lenne szükség. A javaslat ráadásul olyan eljárást ír elő, amely egyoldalúan a tengeri környezet állapotára vonatkozik. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy a keretirányelv jobban segítené a célok elérését, ha a javaslatba be nem épített szempontokat egy későbbi időpontban széleskörű és átfogó módon integrálnák és továbbfejlesztenék.

| 1.3 | Mivel nem jön létre új jogi, illetve adminisztratív eszköz, sokkal inkább a már meglevő eszközöket hasznosítják, a tagállamokat semmiféle új költség nem terheli, és a bürokrácia sem nő. Ugyanakkor integrálódik a nyilvánosság és az érdekelt felek részvételének és konzultációjának előírt rendszere, ami alapvető annak érdekében, hogy a lakosságot fokozottabban bevonjuk a környezetet érintő kérdésekbe. |
| --- | --- |

1.3

Mivel nem jön létre új jogi, illetve adminisztratív eszköz, sokkal inkább a már meglevő eszközöket hasznosítják, a tagállamokat semmiféle új költség nem terheli, és a bürokrácia sem nő. Ugyanakkor integrálódik a nyilvánosság és az érdekelt felek részvételének és konzultációjának előírt rendszere, ami alapvető annak érdekében, hogy a lakosságot fokozottabban bevonjuk a környezetet érintő kérdésekbe.

| 1.4 | Az EGSZB elő szeretne terjeszteni néhány javaslatot, amelyre véleménye szerint szükség van az irányelvjavaslat tartalmi javításához. Ennélfogva fejtegetéseit az Európai Bizottság az érintett civil társadalom részvételeként is értékelheti. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB elő szeretne terjeszteni néhány javaslatot, amelyre véleménye szerint szükség van az irányelvjavaslat tartalmi javításához. Ennélfogva fejtegetéseit az Európai Bizottság az érintett civil társadalom részvételeként is értékelheti.

| 1.4.1 | Elsőként pontosítani és rögzíteni kell, milyen összehangoló és ellenőrző szerepet kap az Európai Bizottság a regionális önkormányzatokkal szemben, amelyek feladata az illetőségi területükhöz tartozó tengeri környezetre vonatkozó célok és végrehajtási intézkedések értékelése és megállapítása. Így minden tengeri régióra egységes és kiegyensúlyozott eljárás lesz jellemző, hiszen ebben az összefüggésben tengereink és óceánjaink határokon átnyúló jellegére is figyelemmel kell lenni. A központosított koordináció emellett lehetővé tenné lépések foganatosítását olyan harmadik országokban, amelyekben végrehajthatók a közösségi intézkedések, különösen azokban, amelyekkel nemzetközi egyezmények kötik össze az Uniót. |
| --- | --- |

1.4.1

Elsőként pontosítani és rögzíteni kell, milyen összehangoló és ellenőrző szerepet kap az Európai Bizottság a regionális önkormányzatokkal szemben, amelyek feladata az illetőségi területükhöz tartozó tengeri környezetre vonatkozó célok és végrehajtási intézkedések értékelése és megállapítása. Így minden tengeri régióra egységes és kiegyensúlyozott eljárás lesz jellemző, hiszen ebben az összefüggésben tengereink és óceánjaink határokon átnyúló jellegére is figyelemmel kell lenni. A központosított koordináció emellett lehetővé tenné lépések foganatosítását olyan harmadik országokban, amelyekben végrehajthatók a közösségi intézkedések, különösen azokban, amelyekkel nemzetközi egyezmények kötik össze az Uniót.

| 1.4.2 | A létező meghatározásokat, mindenekelőtt a jó környezeti állapotnak az általános környezetminőségi mutatók alapján történő meghatározását illetően az EGSZB szükségesnek tartja olyan mennyiségi mutatók bevezetését, amilyenek például a belvizekre vonatkozó vízügyi keretirányelvben találhatók, mivel a tengerek jó állapota nagymértékben a mennyiségtől függ. Minimális környezetvédelmi célként a közlemény azon pontjait lenne célszerű kitűzni, amelyeket jelen vélemény 5.5. pontjában is említünk, mert az irányelvjavaslatban előírt általános eljárási mód fenntartása ronthatja az irányelv egészének eredményességét. |
| --- | --- |

1.4.2

A létező meghatározásokat, mindenekelőtt a jó környezeti állapotnak az általános környezetminőségi mutatók alapján történő meghatározását illetően az EGSZB szükségesnek tartja olyan mennyiségi mutatók bevezetését, amilyenek például a belvizekre vonatkozó vízügyi keretirányelvben találhatók, mivel a tengerek jó állapota nagymértékben a mennyiségtől függ. Minimális környezetvédelmi célként a közlemény azon pontjait lenne célszerű kitűzni, amelyeket jelen vélemény 5.5. pontjában is említünk, mert az irányelvjavaslatban előírt általános eljárási mód fenntartása ronthatja az irányelv egészének eredményességét.

| 1.4.3 | Azon területek meghatározása, amelyeken nem érhetők el a környezetvédelmi célok, s amelyek ezért „különleges területnek” számítanak, a félreérthető megfogalmazás miatt a gyakorlatban visszaélésekhez vezethet. Ezért az EGSZB javasolja, hogy a „különleges” státuszt megalapozó okokat és a jóváhagyási eljárást az Európai Bizottság egyértelműen és pontosan határozza meg. |
| --- | --- |

1.4.3

Azon területek meghatározása, amelyeken nem érhetők el a környezetvédelmi célok, s amelyek ezért „különleges területnek” számítanak, a félreérthető megfogalmazás miatt a gyakorlatban visszaélésekhez vezethet. Ezért az EGSZB javasolja, hogy a „különleges” státuszt megalapozó okokat és a jóváhagyási eljárást az Európai Bizottság egyértelműen és pontosan határozza meg.

| 1.5 | Végül utalni kell két, a vázolt javaslatok megvalósítása szempontjából rendkívül fontos témára is. Az egyik téma az ERIKA I., II. és III. csomagban korábban megállapított intézkedések haladéktalan alkalmazására vonatkozik, különös tekintettel a következők bevezetésére: kikötői hatáskörök, a tengeri közlekedés felügyeletének transzeurópai hálózata, tagállami felülvizsgálati rendszer létrehozása a hajók regisztrálására, a rejtett termékek (beleértve a vegyi fegyverek, radioaktív termékeket tartalmazó tartályok) felkutatása és számbavétele stb. |
| --- | --- |

1.5

Végül utalni kell két, a vázolt javaslatok megvalósítása szempontjából rendkívül fontos témára is. Az egyik téma az ERIKA I., II. és III. csomagban korábban megállapított intézkedések haladéktalan alkalmazására vonatkozik, különös tekintettel a következők bevezetésére: kikötői hatáskörök, a tengeri közlekedés felügyeletének transzeurópai hálózata, tagállami felülvizsgálati rendszer létrehozása a hajók regisztrálására, a rejtett termékek (beleértve a vegyi fegyverek, radioaktív termékeket tartalmazó tartályok) felkutatása és számbavétele stb.

| 1.5.1 | Második témaként a tengeri környezet terén végzett kutatást kell feleleveníteni és átültetni a gyakorlatba, hogy az átfogó és jól megalapozott ismeretek alapján pontosan meg lehessen határozni a célokat és a jó környezeti állapot visszaállításához szükséges intézkedések programját. Ebből a szempontból szorosabb kapcsolatra lenne szükség az európai kutatási keretprogrammal. |
| --- | --- |

1.5.1

Második témaként a tengeri környezet terén végzett kutatást kell feleleveníteni és átültetni a gyakorlatba, hogy az átfogó és jól megalapozott ismeretek alapján pontosan meg lehessen határozni a célokat és a jó környezeti állapot visszaállításához szükséges intézkedések programját. Ebből a szempontból szorosabb kapcsolatra lenne szükség az európai kutatási keretprogrammal.

2.   Indokolás

| 2.1 | A jelen javaslattervezet az Európai Bizottság 2002-ben előterjesztett közleményén (1) alapul. Ez a közlemény ökológiai szempontból stratégiát dolgoz ki a tengeri környezet védelméről és megőrzéséről abból a célból, hogy támogassa a tengerek fenntartható használatát, és hogy megőrizze a tengerek ökológiai rendszerét. A 6. környezetvédelmi cselekvési program már utalt arra, hogy szükség van a tengeri környezet védelmét és megőrzését szolgáló intézkedésekre, és egyértelműen kimondta, hogy az európai tengerek és óceánok fenntartható használata biztosításának célját nem lehet önmagukban álló intézkedésekkel elérni. Nyilvánvalóvá vált, hogy sürgősen szükség van a gyors cselekvésre, mivel számos, a 6. környezetvédelmi cselekvési program kidolgozásakor felismert veszély valós fenyegetéssé vált, mégpedig a legborúlátóbb jóslatokat is felülmúló mértékben (2). |
| --- | --- |

2.1

A jelen javaslattervezet az Európai Bizottság 2002-ben előterjesztett közleményén (1) alapul. Ez a közlemény ökológiai szempontból stratégiát dolgoz ki a tengeri környezet védelméről és megőrzéséről abból a célból, hogy támogassa a tengerek fenntartható használatát, és hogy megőrizze a tengerek ökológiai rendszerét. A 6. környezetvédelmi cselekvési program már utalt arra, hogy szükség van a tengeri környezet védelmét és megőrzését szolgáló intézkedésekre, és egyértelműen kimondta, hogy az európai tengerek és óceánok fenntartható használata biztosításának célját nem lehet önmagukban álló intézkedésekkel elérni. Nyilvánvalóvá vált, hogy sürgősen szükség van a gyors cselekvésre, mivel számos, a 6. környezetvédelmi cselekvési program kidolgozásakor felismert veszély valós fenyegetéssé vált, mégpedig a legborúlátóbb jóslatokat is felülmúló mértékben (2).

| 2.2 | Az említett közleményben javasolt stratégia kiindulási pontja az európai tengeri környezet állapota, amely az éghajlati változások hatásai, a tengerek veszélyes anyagok általi szennyezése, a kereskedelmi halászat, a tengerek eutrofizációja, illetve a nem őshonos fajok veszélyes betelepítése miatt jelentősen romlott. A további, intézményi jellegű akadályokat tekintve (ilyenek például a tagállamok kizárólagos illetősége a territoriális vizeken, a harmadik országokra hatással levő, illetve számos nehezen végrehajtható és ellenőrizhető megegyezést tartalmazó nemzetközi egyezmények megléte (3)) nyilvánvaló, hogy ezt a stratégiát a felismert akadályok ellenére ki kell dolgozni. |
| --- | --- |

2.2

Az említett közleményben javasolt stratégia kiindulási pontja az európai tengeri környezet állapota, amely az éghajlati változások hatásai, a tengerek veszélyes anyagok általi szennyezése, a kereskedelmi halászat, a tengerek eutrofizációja, illetve a nem őshonos fajok veszélyes betelepítése miatt jelentősen romlott. A további, intézményi jellegű akadályokat tekintve (ilyenek például a tagállamok kizárólagos illetősége a territoriális vizeken, a harmadik országokra hatással levő, illetve számos nehezen végrehajtható és ellenőrizhető megegyezést tartalmazó nemzetközi egyezmények megléte (3)) nyilvánvaló, hogy ezt a stratégiát a felismert akadályok ellenére ki kell dolgozni.

| 2.3 | Legutóbb, jelen irányelvjavaslattal egy időben egy másik közlemény is megjelent (4), amellyel kapcsolatban az EGSZB nem kapott felkérést, és amely bejelenti a tengervédelmi stratégiáról szóló zöld könyv küszöbön álló kidolgozását. Fontos, hogy az Európai Bizottság tudomásul vegye véleményeink tartalmát és az azokban megfogalmazott megjegyzéseket. Ennek érdekében az lenne a legjobb, ha új felkérésre kerülne sor, amely hivatkozik az EGSZB szakértelmére és véleményeire a tengeri környezetet érintő politikák (halászat, szállítás, szénhidrogének stb.) vonatkozásában. Az EGSZB-nek mint a civil társadalom képviselőjének érdekében áll, hogy állást foglaljon a fentiek tekintetében. |
| --- | --- |

2.3

Legutóbb, jelen irányelvjavaslattal egy időben egy másik közlemény is megjelent (4), amellyel kapcsolatban az EGSZB nem kapott felkérést, és amely bejelenti a tengervédelmi stratégiáról szóló zöld könyv küszöbön álló kidolgozását. Fontos, hogy az Európai Bizottság tudomásul vegye véleményeink tartalmát és az azokban megfogalmazott megjegyzéseket. Ennek érdekében az lenne a legjobb, ha új felkérésre kerülne sor, amely hivatkozik az EGSZB szakértelmére és véleményeire a tengeri környezetet érintő politikák (halászat, szállítás, szénhidrogének stb.) vonatkozásában. Az EGSZB-nek mint a civil társadalom képviselőjének érdekében áll, hogy állást foglaljon a fentiek tekintetében.

3.   A javaslatok összefoglalása

| 3.1 | A vizsgálandó irányelvjavaslat eszköz a tengeri környezet megőrzését és védelmét szolgáló stratégia végrehajtására. Tekintetbe veszi a nemzetközi egyezményeket is, mindenekelőtt az Európai Bizottság és a tagállamok által az Egyesült Nemzetek Szervezetének keretében aláírt egyezményt (5) és a regionális egyezményeket (6). A tárgyalt irányelvjavaslat ezen egyezmények céljainak elérését szolgálja. |
| --- | --- |

3.1

A vizsgálandó irányelvjavaslat eszköz a tengeri környezet megőrzését és védelmét szolgáló stratégia végrehajtására. Tekintetbe veszi a nemzetközi egyezményeket is, mindenekelőtt az Európai Bizottság és a tagállamok által az Egyesült Nemzetek Szervezetének keretében aláírt egyezményt (5) és a regionális egyezményeket (6). A tárgyalt irányelvjavaslat ezen egyezmények céljainak elérését szolgálja.

| 3.2 | Az irányelvjavaslat öt fejezetre tagolódik. Az első fejezet az általános rendelkezéseket mutatja be, amelyek a következőket rögzítik: a tárgyat (1. cikk), a hatályt (2. cikk), a tengeri régiókat és alterületeket (3. cikk), a tengervédelmi stratégiákat (4. cikk), a tagállamok közötti egyeztetésre és együttműködésre vonatkozó normákat (5. cikk), valamint az illetékes hatóságokat (6. cikk). |
| --- | --- |

3.2

Az irányelvjavaslat öt fejezetre tagolódik. Az első fejezet az általános rendelkezéseket mutatja be, amelyek a következőket rögzítik: a tárgyat (1. cikk), a hatályt (2. cikk), a tengeri régiókat és alterületeket (3. cikk), a tengervédelmi stratégiákat (4. cikk), a tagállamok közötti egyeztetésre és együttműködésre vonatkozó normákat (5. cikk), valamint az illetékes hatóságokat (6. cikk).

| 3.3 | E fejezet vonatkozásában mindenekelőtt a tengervédelmi stratégiákról szóló 4. cikk tartalmára utalunk. A tagállamoknak minden érintett tengeri régióra vonatkozóan tengervédelmi stratégiát kell kidolgozniuk, amely legalábbis a következőket tartalmazza:






  — | kezdeti értékelés a felségvizek jelenlegi környezeti állapotáról és az emberi tevékenységek erre gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- | --- |

3.3

E fejezet vonatkozásában mindenekelőtt a tengervédelmi stratégiákról szóló 4. cikk tartalmára utalunk. A tagállamoknak minden érintett tengeri régióra vonatkozóan tengervédelmi stratégiát kell kidolgozniuk, amely legalábbis a következőket tartalmazza:

—

kezdeti értékelés a felségvizek jelenlegi környezeti állapotáról és az emberi tevékenységek erre gyakorolt hatásáról;

| — | a jó környezeti állapot mutatóinak meghatározása; |
| --- | --- |

—

a jó környezeti állapot mutatóinak meghatározása;

| — | környezetvédelmi célok megállapítása; |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi célok megállapítása;

| — | felügyeleti program létrehozása és alkalmazása a folyamatos értékelésnek és a célok rendszeres felülvizsgálatának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

felügyeleti program létrehozása és alkalmazása a folyamatos értékelésnek és a célok rendszeres felülvizsgálatának biztosítása érdekében;

Ezen túlmenően legkésőbb 2016-ig ki kell alakítani egy intézkedéscsomagot, amelynek célja a jó környezeti állapot elérése.

| 3.4 | A második és harmadik fejezet kidolgozza a tengervédelmi stratégiákat. A második fejezet a tengervédelmi stratégia kialakításához szükséges normákat, a harmadik fejezet az intézkedéscsomagokat tartalmazza. |
| --- | --- |

3.4

A második és harmadik fejezet kidolgozza a tengervédelmi stratégiákat. A második fejezet a tengervédelmi stratégia kialakításához szükséges normákat, a harmadik fejezet az intézkedéscsomagokat tartalmazza.

| 3.4.1 | A tengervédelmi stratégiák kialakításának kiindulópontjaként a tagállamok elvégzik európai felségvizeik állapotának kezdeti értékelését (7. cikk), amelynek több elemet kell tartalmaznia. Kulcsfontosságú a területek használatának gazdasági és szociális elemzése, valamint a tengeri környezet állapotromlásának költségvonzata. A dokumentum a továbbiakban meghatározza a jó környezeti állapotot (8. cikk és II. melléklet), kitűzi a környezetvédelmi célokat (9. cikk és III. melléklet), végül rögzíti a felügyeleti programok (10. cikk és II., illetve IV. melléklet) és a jóváhagyás (11. melléklet) kidolgozását. |
| --- | --- |

3.4.1

A tengervédelmi stratégiák kialakításának kiindulópontjaként a tagállamok elvégzik európai felségvizeik állapotának kezdeti értékelését (7. cikk), amelynek több elemet kell tartalmaznia. Kulcsfontosságú a területek használatának gazdasági és szociális elemzése, valamint a tengeri környezet állapotromlásának költségvonzata. A dokumentum a továbbiakban meghatározza a jó környezeti állapotot (8. cikk és II. melléklet), kitűzi a környezetvédelmi célokat (9. cikk és III. melléklet), végül rögzíti a felügyeleti programok (10. cikk és II., illetve IV. melléklet) és a jóváhagyás (11. melléklet) kidolgozását.

| 3.4.2 | A III. fejezet meghatározza azokat az intézkedéscsomagokat, amelyeket a tagállamoknak – a jó környezeti állapot elérése érdekében – végre kell hajtaniuk felségvizeiken (12. cikk és V. melléklet). Az Európai Bizottságot a kezdeti értékelés alapján tájékoztatni is kell az intézkedéscsomagokról (14. cikk). A Bizottság ezt követően hagyja jóvá a csomagot (15. cikk) és a különleges területekre vonatkozó ad hoc intézkedéseket (13. cikk). |
| --- | --- |

3.4.2

A III. fejezet meghatározza azokat az intézkedéscsomagokat, amelyeket a tagállamoknak – a jó környezeti állapot elérése érdekében – végre kell hajtaniuk felségvizeiken (12. cikk és V. melléklet). Az Európai Bizottságot a kezdeti értékelés alapján tájékoztatni is kell az intézkedéscsomagokról (14. cikk). A Bizottság ezt követően hagyja jóvá a csomagot (15. cikk) és a különleges területekre vonatkozó ad hoc intézkedéseket (13. cikk).

| 3.5 | A IV. fejezet meghatározza az érintett tengeri régiókra vonatkozó tengervédelmi stratégiák időszerűségét elősegítő rendelkezéseket (16. cikk), valamint az időközi jelentés három éven belül történő bemutatását (17. cikk). Feltétlenül ki kell emelni a 18. cikket, amely a 2003/35/EK irányelvvel összhangban rendelkezéseket tartalmaz a nyilvános konzultációról és köztájékoztatásról. Emellett utalunk az Európai Bizottság azon kötelezettségére, miszerint értékelő jelentéseket készít az irányelv végrehajtásáról (19. cikk) és az irányelvet a hatálybalépés időpontjától számított 15 év múlva felülvizsgálja. |
| --- | --- |

3.5

A IV. fejezet meghatározza az érintett tengeri régiókra vonatkozó tengervédelmi stratégiák időszerűségét elősegítő rendelkezéseket (16. cikk), valamint az időközi jelentés három éven belül történő bemutatását (17. cikk). Feltétlenül ki kell emelni a 18. cikket, amely a 2003/35/EK irányelvvel összhangban rendelkezéseket tartalmaz a nyilvános konzultációról és köztájékoztatásról. Emellett utalunk az Európai Bizottság azon kötelezettségére, miszerint értékelő jelentéseket készít az irányelv végrehajtásáról (19. cikk) és az irányelvet a hatálybalépés időpontjától számított 15 év múlva felülvizsgálja.

| 3.6 | Az utolsó, V. fejezet technikai rendelkezéseket tartalmaz, utalva mindenekelőtt a vonatkozó mellékletekre (21. cikk) és az Európai Bizottság munkáját segítő bizottságra (22. cikk). |
| --- | --- |

3.6

Az utolsó, V. fejezet technikai rendelkezéseket tartalmaz, utalva mindenekelőtt a vonatkozó mellékletekre (21. cikk) és az Európai Bizottság munkáját segítő bizottságra (22. cikk).

4.   Általános megjegyzések

| 4.1 | A szóban forgó irányelvjavaslatot az Európai Bizottság a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményével összefüggésben részletesen meg kell vitatni – lásd az Európai Bizottság már említett közleményét a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: „Út a tengeri környezet védelmére és megőrzésére irányuló stratégiához” és az EGSZB ebben a tárgyban alkotott véleményét (CESE 578/2003). A közlemény a következőkre összpontosít:






  — | a tagállamok egyéni intézkedései és a közösségi tengerek esetében nem mutatható ki a kívánt kedvező hatás a tengeri környezetre, sőt: ennek állapota folyamatosan romlik; |
| --- | --- | --- |

4.1

A szóban forgó irányelvjavaslatot az Európai Bizottság a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményével összefüggésben részletesen meg kell vitatni – lásd az Európai Bizottság már említett közleményét a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: „Út a tengeri környezet védelmére és megőrzésére irányuló stratégiához” és az EGSZB ebben a tárgyban alkotott véleményét (CESE 578/2003). A közlemény a következőkre összpontosít:

—

a tagállamok egyéni intézkedései és a közösségi tengerek esetében nem mutatható ki a kívánt kedvező hatás a tengeri környezetre, sőt: ennek állapota folyamatosan romlik;

| — | a vizek állapotának nincs hatékony, nemzeti szintű felügyelete; |
| --- | --- |

—

a vizek állapotának nincs hatékony, nemzeti szintű felügyelete;

| — | a tengeri környezetre vonatkozó tudományos ismeretek nem kielégítők, és elkötelezettebb kutatást tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

—

a tengeri környezetre vonatkozó tudományos ismeretek nem kielégítők, és elkötelezettebb kutatást tesznek szükségessé;

| — | az elemek és célok meghatározása a tengeri környezet védelmét és helyreállítását célzó nélkülözhetetlen stratégiára vonatkozólag kielégítő; a dokumentum 23 lehetséges intézkedést javasol. |
| --- | --- |

—

az elemek és célok meghatározása a tengeri környezet védelmét és helyreállítását célzó nélkülözhetetlen stratégiára vonatkozólag kielégítő; a dokumentum 23 lehetséges intézkedést javasol.

| 4.2 | Az EGSZB véleménye a következő szempontokat vizsgálja meg:






  a) | A közlemény első lépésnek tekinthető a tengeri környezet védelmét és visszaállítását szolgáló főbb teendők bevezetése felé; |
| --- | --- | --- |

4.2

Az EGSZB véleménye a következő szempontokat vizsgálja meg:

a)

A közlemény első lépésnek tekinthető a tengeri környezet védelmét és visszaállítását szolgáló főbb teendők bevezetése felé;

| b) | hiányzik azonban a világos és hathatós – például a vízügyi keretirányelvben kidolgozott szabályozáshoz hasonló – eljárás; |
| --- | --- |

b)

hiányzik azonban a világos és hathatós – például a vízügyi keretirányelvben kidolgozott szabályozáshoz hasonló – eljárás;

| c) | ennek az – ökológiai rendszereken alapuló – eljárásnak különféle rendelkezéseket kellene tartalmaznia, például a „tengeri környezet jó környezeti állapotával”, a tengeri környezet övezetekre való felosztásával, illetve a hatóságok közötti koordináció feltételeinek és mechanizmusainak meghatározásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

c)

ennek az – ökológiai rendszereken alapuló – eljárásnak különféle rendelkezéseket kellene tartalmaznia, például a „tengeri környezet jó környezeti állapotával”, a tengeri környezet övezetekre való felosztásával, illetve a hatóságok közötti koordináció feltételeinek és mechanizmusainak meghatározásával kapcsolatban.

| 4.3 | Ami az iméntiket illeti: adott értelmezésben az EGSZB-vélemény több fontos eleme beépült az irányelvbe, és cselekvési eljárás született a vízügyi keretirányelv szabályozásának mintájára. Találhatók mindazonáltal alapvető különbségek is, méghozzá az Európai Bizottság, a tagállamok és az eljárásban részt vevő különféle elemek szervezeteinek szerepével kapcsolatban. Ezen különbségek okainak és előnyeinek kifejtése azonban nem kielégítő, ráadásul az irányelv súlyos ellentmondásokat is tartalmaz, például:






  a) | a közlemény kifejti az egyéni intézkedések és az egységes keret hiányosságait, az irányelvjavaslat mégis fenntartja ezt az eljárást; |
| --- | --- | --- |

4.3

Ami az iméntiket illeti: adott értelmezésben az EGSZB-vélemény több fontos eleme beépült az irányelvbe, és cselekvési eljárás született a vízügyi keretirányelv szabályozásának mintájára. Találhatók mindazonáltal alapvető különbségek is, méghozzá az Európai Bizottság, a tagállamok és az eljárásban részt vevő különféle elemek szervezeteinek szerepével kapcsolatban. Ezen különbségek okainak és előnyeinek kifejtése azonban nem kielégítő, ráadásul az irányelv súlyos ellentmondásokat is tartalmaz, például:

a)

a közlemény kifejti az egyéni intézkedések és az egységes keret hiányosságait, az irányelvjavaslat mégis fenntartja ezt az eljárást;

| b) | a közlemény kimerítően meghatározza az elemeket, a célokat és az intézkedéseket, az irányelvjavaslat azonban csak csekély mértékben veszi figyelembe ezeket a tényezőket. |
| --- | --- |

b)

a közlemény kimerítően meghatározza az elemeket, a célokat és az intézkedéseket, az irányelvjavaslat azonban csak csekély mértékben veszi figyelembe ezeket a tényezőket.

| 4.4 | Az EGSZB véleménye szerint az irányelvjavaslat






  a) | a felségvizeken túlnyúló tengeri környezet helyreállításának és védelmének az Európai Unió számára fontos kérdése szempontjából szükséges, de nem kielégítő; |
| --- | --- | --- |

4.4

Az EGSZB véleménye szerint az irányelvjavaslat

a)

a felségvizeken túlnyúló tengeri környezet helyreállításának és védelmének az Európai Unió számára fontos kérdése szempontjából szükséges, de nem kielégítő;

| b) | jó kiindulási pont, amelynek számos fontos szempontját még differenciálni kell; |
| --- | --- |

b)

jó kiindulási pont, amelynek számos fontos szempontját még differenciálni kell;

| c) | nem teljes, ezért szükség van újabb pontok utólagos kidolgozására. Ezeket be kell építeni a javaslatba, hogy a keretirányelv rendelkezzen a szükséges hatókörrel és mélységgel. |
| --- | --- |

c)

nem teljes, ezért szükség van újabb pontok utólagos kidolgozására. Ezeket be kell építeni a javaslatba, hogy a keretirányelv rendelkezzen a szükséges hatókörrel és mélységgel.

| 4.5 | A végrehajtás szinte kizárólag a tagállamok hatásköre, az intézkedések kialakításában pedig az Európai Bizottság illetékes. A tagállamok tájékoztatják az Európai Bizottságot, amely értelemszerűen jóváhagyja vagy elutasítja a környezeti állapot meghatározását, a környezetvédelmi célokat, a mutatókat, a felügyeleti tervet és a különleges területekre vonatkozó intézkedéscsomagot. |
| --- | --- |

4.5

A végrehajtás szinte kizárólag a tagállamok hatásköre, az intézkedések kialakításában pedig az Európai Bizottság illetékes. A tagállamok tájékoztatják az Európai Bizottságot, amely értelemszerűen jóváhagyja vagy elutasítja a környezeti állapot meghatározását, a környezetvédelmi célokat, a mutatókat, a felügyeleti tervet és a különleges területekre vonatkozó intézkedéscsomagot.

| 4.6 | Nem jönnek létre új jogi vagy adminisztratív eszközök, inkább a közösségi szinten már létező eszközök, illetve az Európai Unió által aláírt nemzetközi egyezményekben megállapított eszközök kerülnek alkalmazásra. |
| --- | --- |

4.6

Nem jönnek létre új jogi vagy adminisztratív eszközök, inkább a közösségi szinten már létező eszközök, illetve az Európai Unió által aláírt nemzetközi egyezményekben megállapított eszközök kerülnek alkalmazásra.

| 4.7 | A dokumentum kifejti, milyen módon kell biztosítani az EU összes tagállamában a nyilvánosság és az érdekelt felek aktív részvételét. |
| --- | --- |

4.7

A dokumentum kifejti, milyen módon kell biztosítani az EU összes tagállamában a nyilvánosság és az érdekelt felek aktív részvételét.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1 | A széleskörű európai rendelkezések (vízügyi keretirányelv, az integrált szennyezés-megelőzésről és csökkentésről szóló IPPC-irányelv) tagállami végrehajtásának tapasztalatai azt mutatják, hogy az Európai Bizottságnak nemcsak a felügyelet vonatkozásában kell fontos szerepet vállalnia, hanem a szubszidiaritás elvének figyelembevételével az egyes államok támogatására irányuló intézkedések összehangolása és központosítása terén is. Ennek érdekében az Európai Bizottságnak saját vezetésével olyan fórumot kellene létrehoznia a régiókért és tengeri területekért felelős hatóságok részére, amelyen részt vesznek az adott területen nagy tapasztalattal rendelkező tudományos intézmények érdekelt felei, valamint a halászati politikáért és a radioaktív nuklidokért felelős hatóságok. |
| --- | --- |

5.1

A széleskörű európai rendelkezések (vízügyi keretirányelv, az integrált szennyezés-megelőzésről és csökkentésről szóló IPPC-irányelv) tagállami végrehajtásának tapasztalatai azt mutatják, hogy az Európai Bizottságnak nemcsak a felügyelet vonatkozásában kell fontos szerepet vállalnia, hanem a szubszidiaritás elvének figyelembevételével az egyes államok támogatására irányuló intézkedések összehangolása és központosítása terén is. Ennek érdekében az Európai Bizottságnak saját vezetésével olyan fórumot kellene létrehoznia a régiókért és tengeri területekért felelős hatóságok részére, amelyen részt vesznek az adott területen nagy tapasztalattal rendelkező tudományos intézmények érdekelt felei, valamint a halászati politikáért és a radioaktív nuklidokért felelős hatóságok.

| 5.2 | Ezért az irányelvjavaslatba nem elég felvenni a javasolt kezdeti értékeléssel kapcsolatos tájékoztatási és jóváhagyási kötelezettséget, a jó környezeti állapot ismérveit, a környezetvédelmi célokat, a felügyeleti programot és az intézkedéscsomagot – beleértve a különleges területekre vonatkozó ad hoc intézkedéseket is –, hanem rögzíteni kell benne az esetleges elutasítás esetén alkalmazandó eljárást, illetve annak határidejét is. Az eljárásnak gondoskodnia kell az érdekelt felek és a nyilvánosság aktív részvételéről, és fontos, hogy megfelelően ösztönző elemeket tartalmazzon. |
| --- | --- |

5.2

Ezért az irányelvjavaslatba nem elég felvenni a javasolt kezdeti értékeléssel kapcsolatos tájékoztatási és jóváhagyási kötelezettséget, a jó környezeti állapot ismérveit, a környezetvédelmi célokat, a felügyeleti programot és az intézkedéscsomagot – beleértve a különleges területekre vonatkozó ad hoc intézkedéseket is –, hanem rögzíteni kell benne az esetleges elutasítás esetén alkalmazandó eljárást, illetve annak határidejét is. Az eljárásnak gondoskodnia kell az érdekelt felek és a nyilvánosság aktív részvételéről, és fontos, hogy megfelelően ösztönző elemeket tartalmazzon.

| 5.3 | A kezdeti értékelés jellemzőit a II. melléklet részletezi. A „Terhelések és hatások” táblázatban az irányelvjavaslatot megelőző közlemény értelmében meg kellene határozni az emberi tevékenységből származó (antropogén) szennyezés forrásait, ezek összefüggéseit a terhelésekkel és hatásokkal, valamint a tengeri környezet védelmét szolgáló elemekkel és célokkal, hogy a tevékenységeket és a stratégia szakpolitikai intézkedéseit ennek megfelelően lehessen kialakítani. |
| --- | --- |

5.3

A kezdeti értékelés jellemzőit a II. melléklet részletezi. A „Terhelések és hatások” táblázatban az irányelvjavaslatot megelőző közlemény értelmében meg kellene határozni az emberi tevékenységből származó (antropogén) szennyezés forrásait, ezek összefüggéseit a terhelésekkel és hatásokkal, valamint a tengeri környezet védelmét szolgáló elemekkel és célokkal, hogy a tevékenységeket és a stratégia szakpolitikai intézkedéseit ennek megfelelően lehessen kialakítani.

| 5.4 | A „jó környezeti állapot” és „a tengeri környezet környezeti állapotának” jellemzőit általános környezetminőségi mutatók, valamint részletes követelmények és normák alapján állapítják meg. Célszerű lenne azonban, ha mennyiségi mutatók is szerepet kapnának, mivel ez a jellemző nélkülözhetetlen olyan változók mutatóinak esetében, amelyek mind a kezdeti értékelésre, mind pedig a jó környezeti állapotra vonatkozhatnak. A változók utókövetésére a felügyeleti programokban mennyiségi irányértékekre (mint például a fitoplankton-sűrűség) is szükség van. |
| --- | --- |

5.4

A „jó környezeti állapot” és „a tengeri környezet környezeti állapotának” jellemzőit általános környezetminőségi mutatók, valamint részletes követelmények és normák alapján állapítják meg. Célszerű lenne azonban, ha mennyiségi mutatók is szerepet kapnának, mivel ez a jellemző nélkülözhetetlen olyan változók mutatóinak esetében, amelyek mind a kezdeti értékelésre, mind pedig a jó környezeti állapotra vonatkozhatnak. A változók utókövetésére a felügyeleti programokban mennyiségi irányértékekre (mint például a fitoplankton-sűrűség) is szükség van.

| 5.5 | A III. melléklet 9. cikke túlságosan általános feltételek alapján határozza meg a környezetvédelmi célokat. Hasznos lenne minimális elemeket és célokat megállapítani, figyelembe véve legalábbis a 2002. évi közlemény következő pontjait:






  — | a biológiai sokféleség csökkenése és az élőhelyek tönkretétele; |
| --- | --- | --- |

5.5

A III. melléklet 9. cikke túlságosan általános feltételek alapján határozza meg a környezetvédelmi célokat. Hasznos lenne minimális elemeket és célokat megállapítani, figyelembe véve legalábbis a 2002. évi közlemény következő pontjait:

—

a biológiai sokféleség csökkenése és az élőhelyek tönkretétele;

| — | veszélyes anyagok; |
| --- | --- |

—

veszélyes anyagok;

| — | eutrofizáció; |
| --- | --- |

—

eutrofizáció;

| — | radioaktív nuklidok; |
| --- | --- |

—

radioaktív nuklidok;

| — | krónikus olajszennyezés; |
| --- | --- |

—

krónikus olajszennyezés;

| — | hulladék; |
| --- | --- |

—

hulladék;

| — | tengeri forgalom; |
| --- | --- |

—

tengeri forgalom;

| — | egészség és környezet; |
| --- | --- |

—

egészség és környezet;

| — | éghajlatváltozás. |
| --- | --- |

—

éghajlatváltozás.

| 5.6 | Az intézkedéscsomagnak (12. cikk, IV. melléklet) tartalmaznia kell legalábbis azokat az intézkedéseket, amelyek az európai jogszabályok értelmében kötelezők, különös tekintettel a parti vizekre. Az ezekre a vizekre irányuló cselekvési program igyekszik elkerülni az iménti pontban felsorolt különféle szennyező tényezők által okozott károkat. Ezen túlmenően azokat az intézkedéseket is tartalmaznia kell, amelyek a nemzetközi egyezmények és megállapodások értelmében kötelezők, valamint a tengeri környezet állapotromlásának csökkentését szolgáló, a különleges területekre vonatkozó ad hoc intézkedéseket. Ennek előnye, hogy a csomag így egybefogja a különféle rendelkezésekhez és jogi normákhoz sorolt intézkedéseket és tevékenységeket, és megkönnyíti végrehajtásukat |
| --- | --- |

5.6

Az intézkedéscsomagnak (12. cikk, IV. melléklet) tartalmaznia kell legalábbis azokat az intézkedéseket, amelyek az európai jogszabályok értelmében kötelezők, különös tekintettel a parti vizekre. Az ezekre a vizekre irányuló cselekvési program igyekszik elkerülni az iménti pontban felsorolt különféle szennyező tényezők által okozott károkat. Ezen túlmenően azokat az intézkedéseket is tartalmaznia kell, amelyek a nemzetközi egyezmények és megállapodások értelmében kötelezők, valamint a tengeri környezet állapotromlásának csökkentését szolgáló, a különleges területekre vonatkozó ad hoc intézkedéseket. Ennek előnye, hogy a csomag így egybefogja a különféle rendelkezésekhez és jogi normákhoz sorolt intézkedéseket és tevékenységeket, és megkönnyíti végrehajtásukat

| 5.6.1 | Másrészt el kell kerülni, hogy az intézkedéscsomagok a megadott minimumra korlátozódjanak, hiszen – mint kiderült –, az intézkedések eddig nem voltak elegendők a környezet állapotromlásának megakadályozására, így a tengeri területeken sem segítenek majd sokat a jó környezeti állapot céljának elérésében. Ilyen értelemben rendkívül fontos, hogy a tengerparttal rendelkező államokban szabályos időközönként népszerűsítsék az ökotechnológia bevált gyakorlatait (a környezetkímélő WC-t, a foszfátmentes mosóport, az ütközőövezeteket és korlátozásokat a parti területeken stb.). |
| --- | --- |

5.6.1

Másrészt el kell kerülni, hogy az intézkedéscsomagok a megadott minimumra korlátozódjanak, hiszen – mint kiderült –, az intézkedések eddig nem voltak elegendők a környezet állapotromlásának megakadályozására, így a tengeri területeken sem segítenek majd sokat a jó környezeti állapot céljának elérésében. Ilyen értelemben rendkívül fontos, hogy a tengerparttal rendelkező államokban szabályos időközönként népszerűsítsék az ökotechnológia bevált gyakorlatait (a környezetkímélő WC-t, a foszfátmentes mosóport, az ütközőövezeteket és korlátozásokat a parti területeken stb.).

| 5.7 | Az irányelvjavaslat értelmében a tagállamok körülhatárolhatnak olyan különleges területeket, amelyeken az alább felsorolt okok valamelyike miatt nem lehet elérni a környezetvédelmi célokat:






  — | a másik tagállam vagy egy harmadik ország tevékenysége vagy passzivitása; |
| --- | --- | --- |

5.7

Az irányelvjavaslat értelmében a tagállamok körülhatárolhatnak olyan különleges területeket, amelyeken az alább felsorolt okok valamelyike miatt nem lehet elérni a környezetvédelmi célokat:

—

a másik tagállam vagy egy harmadik ország tevékenysége vagy passzivitása;

| — | természeti okok vagy vis maior; |
| --- | --- |

—

természeti okok vagy vis maior;

| — | ha a kedvezőtlen környezeti hatásnál jelentősebb „közérdek védelme érdekében tett intézkedés” következtében módosulnak vagy változnak a tengerek fizikai jellemzői. |
| --- | --- |

—

ha a kedvezőtlen környezeti hatásnál jelentősebb „közérdek védelme érdekében tett intézkedés” következtében módosulnak vagy változnak a tengerek fizikai jellemzői.

| 5.7.1 | Ez a megfogalmazás kétértelmű, ezért könnyen félreértelmezhető. Ennélfogva szükség van a következőkre:






  1. | Az okok világos és pontos meghatározása az alább felsoroltak segítségével:






  — | lista készítése a másik tagállam összes olyan tevékenységéről vagy mulasztásáról, amely akadályozhatja a környezetvédelmi célok elérését; |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.1

Ez a megfogalmazás kétértelmű, ezért könnyen félreértelmezhető. Ennélfogva szükség van a következőkre:

1.

Az okok világos és pontos meghatározása az alább felsoroltak segítségével:

—

lista készítése a másik tagállam összes olyan tevékenységéről vagy mulasztásáról, amely akadályozhatja a környezetvédelmi célok elérését;

| — | a természeti oknak számító események és azon feltételek meghatározása, amelyek alapján megállapítható a vis maior; |
| --- | --- |

—

a természeti oknak számító események és azon feltételek meghatározása, amelyek alapján megállapítható a vis maior;

| — | a „közérdek” koncepciójának meghatározása. |
| --- | --- |

—

a „közérdek” koncepciójának meghatározása.

| 2. | A szóban forgó kivételek jóváhagyási eljárásának megállapítása az Európai Bizottság által, az érdekelt felek és a nyilvánosság bevonásával. |
| --- | --- |

2.

A szóban forgó kivételek jóváhagyási eljárásának megállapítása az Európai Bizottság által, az érdekelt felek és a nyilvánosság bevonásával.

| 5.8 | Az összehangolás és együttműködés kérdéseit tekintve gondolni kell az olyan harmadik országokra is, amelyek határosak tengereinkkel és óceánjainkkal – méghozzá nem csak azokra, amelyek aláírták a nemzetközi egyezményeket. A hatásosabb környezetvédelem érdekében az illető országokat jó együttműködésre kellene ösztönözni. |
| --- | --- |

5.8

Az összehangolás és együttműködés kérdéseit tekintve gondolni kell az olyan harmadik országokra is, amelyek határosak tengereinkkel és óceánjainkkal – méghozzá nem csak azokra, amelyek aláírták a nemzetközi egyezményeket. A hatásosabb környezetvédelem érdekében az illető országokat jó együttműködésre kellene ösztönözni.

| 5.9 | Végezetül: az irányelvjavaslat az érdekelt felek és a nyilvánosság bevonását a már meglevő állami rendszereken keresztül irányítja. Az ilyen rendszerek működését azonban számos országban kétségbe vonják; egyes esetekben az átláthatóság hiánya, máskor a kérdések késedelmes megválaszolása vagy az „érdekelt félnek” számító szervezetekkel kapcsolatos bizonytalanság stb. miatt. Ezért fontos, hogy az Európai Bizottság meghatározzon egy olyan tömör és hathatós eljárást, amelynek segítségével felvehetők és kezelhetők az érdekelt felek, azaz a nyilvánosság panaszai és bejelentései, illetve biztosítható a tájékoztatáshoz, tanácsadáshoz és részvételhez való joguk. Mindezek alapján a jóváhagyási eljárásból – mint már említettük – törölni kellene az „értelemszerűség” szempontját. |
| --- | --- |

5.9

Végezetül: az irányelvjavaslat az érdekelt felek és a nyilvánosság bevonását a már meglevő állami rendszereken keresztül irányítja. Az ilyen rendszerek működését azonban számos országban kétségbe vonják; egyes esetekben az átláthatóság hiánya, máskor a kérdések késedelmes megválaszolása vagy az „érdekelt félnek” számító szervezetekkel kapcsolatos bizonytalanság stb. miatt. Ezért fontos, hogy az Európai Bizottság meghatározzon egy olyan tömör és hathatós eljárást, amelynek segítségével felvehetők és kezelhetők az érdekelt felek, azaz a nyilvánosság panaszai és bejelentései, illetve biztosítható a tájékoztatáshoz, tanácsadáshoz és részvételhez való joguk. Mindezek alapján a jóváhagyási eljárásból – mint már említettük – törölni kellene az „értelemszerűség” szempontját.

Brüsszel, 2006. április 20.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2002) 539 final – Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Út a tengeri környezet védelmére és megőrzésére irányuló stratégiához

1

(2)  Ezt mélyrehatóan kifejti a következő vélemény: HL C 133., 2003.6.6. – Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: „Út a tengeri környezet védelmére és megőrzésére irányuló stratégiához”. (Előadó: María Candelas Sánchez Miguel)

2

(3)  A fenntartható fejlődésről rendezett johannesburgi csúcstalálkozón (2002. augusztus 26 – szeptember 4.) az I–IV. fejezetbe egyezményeket építettek bele az óceánokról és tengerekről, a halászatról, a tengerek szennyezéséről és a kutatásról. Lásd a következő véleményt: HL C 133., 2003.6.6.

3

(4)  COM(2005) 505 final, 2005.10.14.

4

(5)  Az Egyesült Nemzetek Szervezetének tengerjogi egyezménye (UNCLOS), amely a Tanács 98/392/EG számú, 1998. március 23-i határozatával került elfogadásra.

5

(6)  Egyezmény a Keleti-tenger környezetének védelméről, 94/157/EK határozat; Egyezmény az Észak-atlanti tengeri környezet védelméről, 98/249/EK határozat; Egyezmény a Földközi-tenger szennyezéstől való védelméről, a 77/585/EGK határozat 1995-ben módosított változata.

6

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/24

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az ipari szerkezetváltás kezelése a határokon átnyúló területeken az Európai Unió bővítését követően

(2006/C 185/05)

2005. július 20-án az Európai Unió Tanácsának jövendő osztrák elnöksége úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban: „Az ipari szerkezetváltás kezelése a határokon átnyúló területeken az Európai Unió bővítését követően”

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága véleményét 2006. március 22-én elfogadta. (Előadó: Marian Krzaklewski.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (a 2006. április 21-i ülésnapon) 69 szavazattal 2 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. rész: Az EGSZB következtetéseinek és ajánlásainak összefoglalása

Az osztrák elnökség formálisan felkérte az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottságát (CCMI), hogy készítsen feltáró véleményt a következő tárgyban: Ipari szerkezetváltás és az EU bővítése: Hatásvizsgálat a határokon átnyúló régiókban.

Az EGSZB úgy véli, hogy a soron következő elnökség mandátuma alatt fontos meghatározni a „RÉGIÓ” pontos és egyértelmű fogalmát a határokon átnyúló kérdések és az ipar vonatkozásában. Meg kell különböztetni a nem EU-tagállammal határos régiókat, és figyelembe kell venni, hogy a szomszédos állam tagjelölt ország-e vagy sem.

Fontos egyrészt annak meghatározása, hogy hogyan különböztethetjük meg azokat a változásokat, amelyek ezekben a régiókban az 1990-es években mentek végbe, azoktól, amelyek az EU-csatlakozás következményei, másrészt az ezeken a területeken a csatlakozás előtt és azt követően felhasználásra került közösségi eszközök eredményességének felmérése, továbbá annak meghatározása, hogy a többi régióhoz képest itt mennyi időeltolódással hajtották végre az uniós politikákat.

Az EGSZB megjegyzi, hogy az iparpolitika alkalmazását és fejlesztését a kibővített Európa határokon átnyúló régióiban mindig is jelentősen és talán döntően is befolyásolta az, hogy ezekben a régiókban az érintettek mennyire tudnak hozzáférni az EU strukturális alapjainak erőforrásaihoz. A strukturális alapok szerepének növelése ezekben a régiókban létfontosságú. A határokon átnyúló európai együttműködési csoportosulás (HEECS) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre tett javaslat új lehetőséget jelent e területen. Az EGSZB különös hangsúlyt fektet arra, hogy a gazdasági és társadalmi érdekcsoportokat és a civil társadalom egyéb érintett szervezeteit – főként az oktatási intézményeket – is bevonják a HEECS-ekbe. Az ilyen jogalanyok létrehozása ösztönzőt teremthetne a határokon átnyúló együttműködéshez, erősítené az érintett régiók identitástudatát és a szabályozásaik harmonizálására irányuló törekvésüket.

Az EGSZB úgy véli, hogy az érintett régiók munkaerőpiacainak fejlődése az ipari szerkezetváltás szempontjából nem alábecsülendő tényező. Még mindig léteznek átmeneti mobilitási korlátok a munkavállalók EU-n belüli, határokon átnyúló mobilitása tekintetében. Az EGSZB felszólítja a tagállamokat, hogy komolyan vizsgálják meg, nem lehetne-e korábban véget vetni az átmeneti időszakoknak. Ez minden szükséges szinten a szociális partnerek megfelelő bevonását és a velük történő konzultációt igényli. Ami az egyéb iparpolitikai eszközöket illeti, az EGSZB hangsúlyozza az egységes konszolidált társaságiadó-alap (CCCTB) esetleges bevezetésének fontosságát.

Véleményében számtalanszor hangsúlyozza, hogy milyen fontos szerepe lehet a szociális párbeszédnek és a civil társadalom elkötelezettségének az iparpolitika irányításában a szóban forgó régiókban; mind a dinamikus iparpolitikák végrehajtásában, mind pedig a különféle nemzetiségek, kulturális és etnikai csoportok közötti kölcsönös kapcsolatokat érintő problémák leküzdésére tett erőfeszítésekben.

2. rész: A véleményt alátámasztó érvek

1.   Bevezetés

| 1.1 | Röviddel az EU-elnökség átvétele előtt az osztrák kormány formálisan felkérte az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottságát (CCMI), hogy készítsen feltáró véleményt a következő tárgyban: Ipari szerkezetváltás és az EU bővítése: Hatásvizsgálat a határokon átnyúló régiókban. A papírforma szerint feltáró vélemény kibocsátására azelőtt kerül sor, hogy egy uniós döntéshozó szerv javaslatot vagy politikai döntést fogadna el. |
| --- | --- |

1.1

Röviddel az EU-elnökség átvétele előtt az osztrák kormány formálisan felkérte az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottságát (CCMI), hogy készítsen feltáró véleményt a következő tárgyban: Ipari szerkezetváltás és az EU bővítése: Hatásvizsgálat a határokon átnyúló régiókban. A papírforma szerint feltáró vélemény kibocsátására azelőtt kerül sor, hogy egy uniós döntéshozó szerv javaslatot vagy politikai döntést fogadna el.

| 1.2 | A piacgazdaságba való átmenet, valamint az uniós belső piaci és versenyszabályok átültetése új lendületet adott számos közép-kelet-európai régió fejlődésének. Az új, közép-kelet-európai tagállamok csatlakozása közelebb hozta egymáshoz a határ menti régiókat, és – sok esetben – felélesztette a korábbi kereskedelmi és üzleti kapcsolatokat. Ez az új lendület azonban – főként munkaerőpiac-politikai – problémákat is eredményezett, és általa nyilvánvalóvá váltak az egymással együttműködő határ menti régiókban kialakult infrastrukturális hiányosságok. |
| --- | --- |

1.2

A piacgazdaságba való átmenet, valamint az uniós belső piaci és versenyszabályok átültetése új lendületet adott számos közép-kelet-európai régió fejlődésének. Az új, közép-kelet-európai tagállamok csatlakozása közelebb hozta egymáshoz a határ menti régiókat, és – sok esetben – felélesztette a korábbi kereskedelmi és üzleti kapcsolatokat. Ez az új lendület azonban – főként munkaerőpiac-politikai – problémákat is eredményezett, és általa nyilvánvalóvá váltak az egymással együttműködő határ menti régiókban kialakult infrastrukturális hiányosságok.

| 1.3 | A kibővített Unió határokon átnyúló régióit érintő, folyamatban levő ipari változások tüzetesebb vizsgálata, valamint a vélemény előkészítéséhez szükséges adatok összegyűjtése végett a CCMI a Változások Európai Megfigyelőközpontjával (EMCC) közösen vitaműhelyeket rendezett Pozsonyban, 2005. október 17–18-án. A CENTROPE határ menti régióban tartott rendezvényen a CCMI tagjai, az osztrák, szlovák és magyar szociális partnerek képviselői, valamint szakértők vettek részt. |
| --- | --- |

1.3

A kibővített Unió határokon átnyúló régióit érintő, folyamatban levő ipari változások tüzetesebb vizsgálata, valamint a vélemény előkészítéséhez szükséges adatok összegyűjtése végett a CCMI a Változások Európai Megfigyelőközpontjával (EMCC) közösen vitaműhelyeket rendezett Pozsonyban, 2005. október 17–18-án. A CENTROPE határ menti régióban tartott rendezvényen a CCMI tagjai, az osztrák, szlovák és magyar szociális partnerek képviselői, valamint szakértők vettek részt.

2.   Általános megjegyzések – A kibővült Unió határokon átnyúló régióiban fennálló helyzet áttekintése

| 2.1 | Jelenleg az Unió népességének mintegy 33 %-a él határ menti régióban, ezek a régiók pedig Európa mostani összterületének megközelítőleg 40 %-át teszik ki (1). |
| --- | --- |

2.1

Jelenleg az Unió népességének mintegy 33 %-a él határ menti régióban, ezek a régiók pedig Európa mostani összterületének megközelítőleg 40 %-át teszik ki (1).

| 2.2 | Az EU határai az ESZAK-Szerződés aláírása óta folyamatosan változtak. Ez a folyamat a jelek szerint középtávon is folytatódni fog. Az ezzel összefüggő átalakulási folyamatok miatt az Uniónak módszeresen meg kell újítania a határ menti régiókkal kapcsolatos politikáját. |
| --- | --- |

2.2

Az EU határai az ESZAK-Szerződés aláírása óta folyamatosan változtak. Ez a folyamat a jelek szerint középtávon is folytatódni fog. Az ezzel összefüggő átalakulási folyamatok miatt az Uniónak módszeresen meg kell újítania a határ menti régiókkal kapcsolatos politikáját.

| 2.2.1 | A tagjelölt országok EU-val szomszédos régiói a jogszabályok és a társadalmi-gazdasági struktúra harmonizációjának részeként már a csatlakozás előtt kapcsolatokat alakítanak ki az Unió szomszédos külső régióival. |
| --- | --- |

2.2.1

A tagjelölt országok EU-val szomszédos régiói a jogszabályok és a társadalmi-gazdasági struktúra harmonizációjának részeként már a csatlakozás előtt kapcsolatokat alakítanak ki az Unió szomszédos külső régióival.

| 2.2.2 | A „vasfüggöny” egészen különleges határ volt, nagy része ma a 25 tagú EU határain belül található. A berlini fal 1989-es leomlásakor, kilenc évvel a Szolidaritás 1980-as forradalma után, a volt szovjet blokkot valaha Európa többi részétől elválasztó határhoz közel fekvő régiókban, különösen a „senkiföldjének” nevezett területeken gyakorlatilag semmiféle infrastruktúra nem volt kiépítve. Annak ellenére, hogy az ehhez a helyzethez vezető politikai döntések következményeinek kezelésében jelentős előrelépések történtek, a probléma továbbra is messze nem megoldott. |
| --- | --- |

2.2.2

A „vasfüggöny” egészen különleges határ volt, nagy része ma a 25 tagú EU határain belül található. A berlini fal 1989-es leomlásakor, kilenc évvel a Szolidaritás 1980-as forradalma után, a volt szovjet blokkot valaha Európa többi részétől elválasztó határhoz közel fekvő régiókban, különösen a „senkiföldjének” nevezett területeken gyakorlatilag semmiféle infrastruktúra nem volt kiépítve. Annak ellenére, hogy az ehhez a helyzethez vezető politikai döntések következményeinek kezelésében jelentős előrelépések történtek, a probléma továbbra is messze nem megoldott.

| 2.2.3 | Az EU másik különleges határát a Földközi-tenger jelenti. Bár az Unió és a mediterrán országok közötti együttműködési politika évek óta létezik, a nemzetközi fejlemények azt mutatják, hogy ez a kérdés mostanában nem számított az EU prioritásai közé. |
| --- | --- |

2.2.3

Az EU másik különleges határát a Földközi-tenger jelenti. Bár az Unió és a mediterrán országok közötti együttműködési politika évek óta létezik, a nemzetközi fejlemények azt mutatják, hogy ez a kérdés mostanában nem számított az EU prioritásai közé.

| 2.3 | Számos határokon átnyúló kezdeményezés (pl. Eurorégiók) indult útnak az új tagállamok határ menti régióiban már csatlakozásuk előtt. Ezek a határokon átnyúló együttműködés új formáját öltve, a szomszédos határ menti területek között létrejött megállapodások alapján születtek. Az Eurorégiók működésének irányításához nem volt szükség kormányközi megállapodásokra. Az effajta kezdeményezések a helyi kormányzati szervek és érintettek szabad választásán alapultak. Az Eurorégiók általi együttműködés politikai határoktól független, közös problémamegoldásra, valamint a kommunikáció és a környezetvédelmi fellépések terén folytatott gazdasági együttműködés kialakítására irányult. |
| --- | --- |

2.3

Számos határokon átnyúló kezdeményezés (pl. Eurorégiók) indult útnak az új tagállamok határ menti régióiban már csatlakozásuk előtt. Ezek a határokon átnyúló együttműködés új formáját öltve, a szomszédos határ menti területek között létrejött megállapodások alapján születtek. Az Eurorégiók működésének irányításához nem volt szükség kormányközi megállapodásokra. Az effajta kezdeményezések a helyi kormányzati szervek és érintettek szabad választásán alapultak. Az Eurorégiók általi együttműködés politikai határoktól független, közös problémamegoldásra, valamint a kommunikáció és a környezetvédelmi fellépések terén folytatott gazdasági együttműködés kialakítására irányult.

| 2.4 | A gyakorlatban az uniós régiók közötti együttműködés az 1990-es évek óta elsősorban az egymást követő INTERREG programok keretében zajlik. Ennek az együttműködésnek bizonyos területein az EGSZB is közreműködik, és véleményeket dolgoz ki a régiók közötti együttműködésről többek között a Földközi-tenger és a Balti-tenger vidékén szerzett tapasztalatok alapján (2), (3), (4). |
| --- | --- |

2.4

A gyakorlatban az uniós régiók közötti együttműködés az 1990-es évek óta elsősorban az egymást követő INTERREG programok keretében zajlik. Ennek az együttműködésnek bizonyos területein az EGSZB is közreműködik, és véleményeket dolgoz ki a régiók közötti együttműködésről többek között a Földközi-tenger és a Balti-tenger vidékén szerzett tapasztalatok alapján (2), (3), (4).

| 2.4.1 | Az EGSZB úgy találta, hogy a Közösség által támogatott régióközi együttműködést a következők alapján lehet meghatározni:






  a) | a terület típusa: régió, nagyvárosok, helyi szubregionális körzetek; |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Az EGSZB úgy találta, hogy a Közösség által támogatott régióközi együttműködést a következők alapján lehet meghatározni:

a)

a terület típusa: régió, nagyvárosok, helyi szubregionális körzetek;

| b) | területi kategória: szomszédos/nem szomszédos régiók (határokon átnyúló vagy nemzeteket átfogó együttműködés); |
| --- | --- |

b)

területi kategória: szomszédos/nem szomszédos régiók (határokon átnyúló vagy nemzeteket átfogó együttműködés);

| c) | földrajzi terület: együttműködés az EU-n belül, illetve uniós régiók és unión kívüli országok velük szomszédos régiói között; |
| --- | --- |

c)

földrajzi terület: együttműködés az EU-n belül, illetve uniós régiók és unión kívüli országok velük szomszédos régiói között;

| d) | az együttműködés szintje, például:






  — | közös tapasztalatok gyűjtése, hálózat kialakítása a szakértelem átadására, |
| --- | --- | --- |

d)

az együttműködés szintje, például:

—

közös tapasztalatok gyűjtése, hálózat kialakítása a szakértelem átadására,

| — | területrendezés, |
| --- | --- |

—

területrendezés,

| — | befektetésszerzésre irányuló közös projektek az infrastruktúra terén és egyéb területeken. |
| --- | --- |

—

befektetésszerzésre irányuló közös projektek az infrastruktúra terén és egyéb területeken.

| 2.4.2 | Az INTERREG-ről írott EGSZB-véleményben az áll, hogy az 1990-es években az együttműködési kategóriák közötti kapcsolatok némileg szelektívek voltak. Az együttműködés például csak bizonyos szinteken működött, valamint adott területi kategóriákra és földrajzi területekre korlátozódott. |
| --- | --- |

2.4.2

Az INTERREG-ről írott EGSZB-véleményben az áll, hogy az 1990-es években az együttműködési kategóriák közötti kapcsolatok némileg szelektívek voltak. Az együttműködés például csak bizonyos szinteken működött, valamint adott területi kategóriákra és földrajzi területekre korlátozódott.

| 2.4.3 | Franciaország, Belgium, Németország és Luxemburg erőteljes átalakuláson átment határokon átnyúló régióiban elért egyik jelentős uniós vívmány az ilyen területek elnéptelenedésének megakadályozását és valóságos „posztindusztriális” sivatagokká alakulásának megelőzését célzó módszerek alkalmazása. Az ESZAK-Szerződés eszközei és intézkedései jelentősen hozzájárultak e szerkezetváltási folyamatokhoz. |
| --- | --- |

2.4.3

Franciaország, Belgium, Németország és Luxemburg erőteljes átalakuláson átment határokon átnyúló régióiban elért egyik jelentős uniós vívmány az ilyen területek elnéptelenedésének megakadályozását és valóságos „posztindusztriális” sivatagokká alakulásának megelőzését célzó módszerek alkalmazása. Az ESZAK-Szerződés eszközei és intézkedései jelentősen hozzájárultak e szerkezetváltási folyamatokhoz.

| 2.5 | Jelenleg Európában mintegy 180 határokon átnyúló kezdeményezés működik. Ezek legtöbbje a határok negatív hatásainak enyhítésére szolgáló intézkedés. Az új tagállamok területén harminckét Eurorégió található, nyilvánvaló tehát, hogy az új uniós tagállamok mindig is igen aktívan támogatták a határokon átnyúló együttműködés elvét. |
| --- | --- |

2.5

Jelenleg Európában mintegy 180 határokon átnyúló kezdeményezés működik. Ezek legtöbbje a határok negatív hatásainak enyhítésére szolgáló intézkedés. Az új tagállamok területén harminckét Eurorégió található, nyilvánvaló tehát, hogy az új uniós tagállamok mindig is igen aktívan támogatták a határokon átnyúló együttműködés elvét.

| 2.6 | Az „új” és „régi” tagállamokat egyaránt felölelő 32 határokon átnyúló régió többségében még nem lépett életbe közvetlenül az iparpolitikára irányuló közös kezdeményezés, annak ellenére, hogy ezt a politikai területet számos közös kezdeményezés közvetve érinti. |
| --- | --- |

2.6

Az „új” és „régi” tagállamokat egyaránt felölelő 32 határokon átnyúló régió többségében még nem lépett életbe közvetlenül az iparpolitikára irányuló közös kezdeményezés, annak ellenére, hogy ezt a politikai területet számos közös kezdeményezés közvetve érinti.

| 2.7 | Az iparpolitika terén útnak indult új kezdeményezések – mintegy szabályszerűen – olyan határokon átnyúló régiókban születtek, amelyek vagy nagyvárosi területek közelében fekszenek (pl. a Bécs–Budapest–Pozsony háromszögben), vagy magukban foglalnak iparközpontokat vagy nagyvárosi jelleggel nem rendelkező népes városokat (Katowice, a Csehország és Lengyelország határvonala mentén húzódó Ostrava régió). |
| --- | --- |

2.7

Az iparpolitika terén útnak indult új kezdeményezések – mintegy szabályszerűen – olyan határokon átnyúló régiókban születtek, amelyek vagy nagyvárosi területek közelében fekszenek (pl. a Bécs–Budapest–Pozsony háromszögben), vagy magukban foglalnak iparközpontokat vagy nagyvárosi jelleggel nem rendelkező népes városokat (Katowice, a Csehország és Lengyelország határvonala mentén húzódó Ostrava régió).

| 2.7.1 | Az ipari szerkezetváltás érdekes, új példáját az olasz-szlovén határ mentén elhelyezkedő Friuli–Venezia Giulia régió adja, ahol mind az EU-csatlakozás előtt, mind pedig az után a gyáripari tevékenység fellendülése volt tapasztalható, különösen a bútorgyártási ágazatban. |
| --- | --- |

2.7.1

Az ipari szerkezetváltás érdekes, új példáját az olasz-szlovén határ mentén elhelyezkedő Friuli–Venezia Giulia régió adja, ahol mind az EU-csatlakozás előtt, mind pedig az után a gyáripari tevékenység fellendülése volt tapasztalható, különösen a bútorgyártási ágazatban.

3.   Részletes megjegyzések

3.1   A kibővült Unió határokon átnyúló régióinak legfontosabb jellemzői

| 3.1.1 | A fejlődő iparpolitikával rendelkező, határ menti régióknak a jelen véleményben felvázolt jellemzőit elsősorban a CENTROPE (5) régióban végzett megfigyelések alapján határoztuk meg. |
| --- | --- |

3.1.1

A fejlődő iparpolitikával rendelkező, határ menti régióknak a jelen véleményben felvázolt jellemzőit elsősorban a CENTROPE (5) régióban végzett megfigyelések alapján határoztuk meg.

| 3.1.1.1 | Ezt a régiót részben három új, részben egy régi, EU-15-ös tagállam területén helyezkedik el (Ausztriában Bécs, Alsó-Ausztria és Burgenland tartományok, a Cseh Köztársaságban a dél-morva régió, Szlovákiában Pozsony (Bratislava) és Nagyszombat (Trnava) körzete, valamint Magyarországon Győr-Moson-Sopron és Vas megye). A régió egésze egyesíti a peremvidékek tipikus problémáival küszködő területeket és a gazdaságilag dinamikus, városias központi területeket. |
| --- | --- |

3.1.1.1

Ezt a régiót részben három új, részben egy régi, EU-15-ös tagállam területén helyezkedik el (Ausztriában Bécs, Alsó-Ausztria és Burgenland tartományok, a Cseh Köztársaságban a dél-morva régió, Szlovákiában Pozsony (Bratislava) és Nagyszombat (Trnava) körzete, valamint Magyarországon Győr-Moson-Sopron és Vas megye). A régió egésze egyesíti a peremvidékek tipikus problémáival küszködő területeket és a gazdaságilag dinamikus, városias központi területeket.

| 3.1.1.2 | A terület alapos szerkezeti átalakuláson ment keresztül az 1990-es években, ennek közvetlen eredményeképpen sorra érkeztek a befektetők a régió egyes részeibe. Ez a munkaerőpiacokon is átrendeződésekhez vezetett: jelentős számú, főként idősebb munkavállaló elhagyta a piacot, később pedig a beruházásokkal párhuzamosan – nem mindig ugyanazon a helyen – kereslet jelentkezett a munkaerő iránt. |
| --- | --- |

3.1.1.2

A terület alapos szerkezeti átalakuláson ment keresztül az 1990-es években, ennek közvetlen eredményeképpen sorra érkeztek a befektetők a régió egyes részeibe. Ez a munkaerőpiacokon is átrendeződésekhez vezetett: jelentős számú, főként idősebb munkavállaló elhagyta a piacot, később pedig a beruházásokkal párhuzamosan – nem mindig ugyanazon a helyen – kereslet jelentkezett a munkaerő iránt.

| 3.1.1.3 | Az EU bővítése Ausztria, a Cseh Köztársaság, Szlovákia és Magyarország négyszögében összekapcsolta a sokrétű regionális munkaerőpiacot, melynek integrációja kihívást jelent. Az üzemek és a munkaerő városokba történő elvándorlása, valamint a hiányos (közlekedési) infrastruktúra továbbra is megterhelést jelentenek a munkaerőpiac szerkezetére nézve, csakúgy, mint az Ausztria és az új EU-tagállamok között jelentkező nagy bérkülönbség, illetve a szakemberek várható hiánya. |
| --- | --- |

3.1.1.3

Az EU bővítése Ausztria, a Cseh Köztársaság, Szlovákia és Magyarország négyszögében összekapcsolta a sokrétű regionális munkaerőpiacot, melynek integrációja kihívást jelent. Az üzemek és a munkaerő városokba történő elvándorlása, valamint a hiányos (közlekedési) infrastruktúra továbbra is megterhelést jelentenek a munkaerőpiac szerkezetére nézve, csakúgy, mint az Ausztria és az új EU-tagállamok között jelentkező nagy bérkülönbség, illetve a szakemberek várható hiánya.

| 3.1.1.4 | Már láthatók a határokon átnyúló gyáripari hálózat kialakulásának első jelei. Ebben a folyamatban a közlekedési infrastruktúra – jelentős befektetést igénylő – fejlesztése is szerepet játszik. Következésképpen a meglévő szakadékok lassan bezárulnak, és a régi kapcsolatok újjászületnek. |
| --- | --- |

3.1.1.4

Már láthatók a határokon átnyúló gyáripari hálózat kialakulásának első jelei. Ebben a folyamatban a közlekedési infrastruktúra – jelentős befektetést igénylő – fejlesztése is szerepet játszik. Következésképpen a meglévő szakadékok lassan bezárulnak, és a régi kapcsolatok újjászületnek.

| 3.1.2 | Az ilyen régiókban a kül- és belföldi tőke alapvető ösztönző erő az ipari szerkezetváltozásokhoz, még a kis- és középvállalkozásokban is. Azokban az országokban, ahol a csatlakozás előtt Különleges Gazdasági Övezetek (Special Economic Zone) vagy Ipari Övezetek jöttek létre, a legtöbb befektetést azok az övezetek vonzották, amelyek igen ritkán estek egybe valamely határokon átnyúló régióval. (lásd a CCMI/025 sz. EGSZB-véleményt). Ennek alapján érthető, hogy miért kevés az olyan, határokon átnyúló együttműködésben részt vevő régió, ahol új iparpolitikát fejlesztettek ki. |
| --- | --- |

3.1.2

Az ilyen régiókban a kül- és belföldi tőke alapvető ösztönző erő az ipari szerkezetváltozásokhoz, még a kis- és középvállalkozásokban is. Azokban az országokban, ahol a csatlakozás előtt Különleges Gazdasági Övezetek (Special Economic Zone) vagy Ipari Övezetek jöttek létre, a legtöbb befektetést azok az övezetek vonzották, amelyek igen ritkán estek egybe valamely határokon átnyúló régióval. (lásd a CCMI/025 sz. EGSZB-véleményt). Ennek alapján érthető, hogy miért kevés az olyan, határokon átnyúló együttműködésben részt vevő régió, ahol új iparpolitikát fejlesztettek ki.

| 3.1.2.1 | A növekedést leginkább a barna- és zöldmezős beruházások, valamint a vállalatáthelyezések ösztönözték. Az ilyen beruházások mozgatórugói többek közt az új piacok létrejötte, a vállalati adózás különbségei, a jelentős bérkülönbségek és az állami támogatások voltak. Ezek a tényezők elősegítették a szerkezeti átalakulás folyamatát, és hozzájárultak a gazdasági növekedéshez. |
| --- | --- |

3.1.2.1

A növekedést leginkább a barna- és zöldmezős beruházások, valamint a vállalatáthelyezések ösztönözték. Az ilyen beruházások mozgatórugói többek közt az új piacok létrejötte, a vállalati adózás különbségei, a jelentős bérkülönbségek és az állami támogatások voltak. Ezek a tényezők elősegítették a szerkezeti átalakulás folyamatát, és hozzájárultak a gazdasági növekedéshez.

| 3.1.2.2 | Ezeknek köszönhetően nőtt a magas és középszintű képzettséggel rendelkező munkavállalók érdeklődése a térség iránt, és csökkentek a munkaerővel kapcsolatos és attól független költségek. Jelentősen megnőtt a gépkezelők, lakatosok, gépész szakemberek, hegesztők, gépészmérnökök és informatikusok iránti kereslet – és ez egyre nyilvánvalóbban észlelhető a gyáripari szektorban az Unió egész területén. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Ezeknek köszönhetően nőtt a magas és középszintű képzettséggel rendelkező munkavállalók érdeklődése a térség iránt, és csökkentek a munkaerővel kapcsolatos és attól független költségek. Jelentősen megnőtt a gépkezelők, lakatosok, gépész szakemberek, hegesztők, gépészmérnökök és informatikusok iránti kereslet – és ez egyre nyilvánvalóbban észlelhető a gyáripari szektorban az Unió egész területén.

| 3.1.2.3 | Ennek az intézkedésnek köszönhetően javultak az irányítási képességek, valamint kialakult a humánerőforrás-politika, és működőképes ipari kapcsolatok jöttek létre. Megteremtette továbbá a beruházáshoz szükséges források igénybevételének, valamint a szállítók és a fogyasztói piac közötti kapcsolatok kialakításának lehetőségét. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Ennek az intézkedésnek köszönhetően javultak az irányítási képességek, valamint kialakult a humánerőforrás-politika, és működőképes ipari kapcsolatok jöttek létre. Megteremtette továbbá a beruházáshoz szükséges források igénybevételének, valamint a szállítók és a fogyasztói piac közötti kapcsolatok kialakításának lehetőségét.

| 3.1.2.4 | Ez a beruházás nemcsak nagy uniós cégeket érint, hanem kis- és középvállalkozásokat és EU-n kívüli cégeket egyaránt. Ezek a cégek egyesítik a beruházásokat, multiplikátorhatást eredményeznek, kapcsolatokat építenek ki a helyi vállalkozásokkal, a hazai vállalkozásokkal és a külföldi kihelyezett részlegekkel. |
| --- | --- |

3.1.2.4

Ez a beruházás nemcsak nagy uniós cégeket érint, hanem kis- és középvállalkozásokat és EU-n kívüli cégeket egyaránt. Ezek a cégek egyesítik a beruházásokat, multiplikátorhatást eredményeznek, kapcsolatokat építenek ki a helyi vállalkozásokkal, a hazai vállalkozásokkal és a külföldi kihelyezett részlegekkel.

| 3.1.3 | A vizsgálat tárgyát képező, határokon átnyúló régiókban végbemenő strukturális ipari változások elemzése azt mutatja, hogy ezeken a területeken általában a „step by step” (lépésenkénti) módszer dívik. |
| --- | --- |

3.1.3

A vizsgálat tárgyát képező, határokon átnyúló régiókban végbemenő strukturális ipari változások elemzése azt mutatja, hogy ezeken a területeken általában a „step by step” (lépésenkénti) módszer dívik.

| 3.1.3.1 | Az első lépésben a gyártási tevékenység sok, alacsonyan képzett munkaerőt igénylő folyamat; míg a második lépésben már képzettebb munkaerőt és kifinomultabb szolgáltatásokat használ. Azokban az esetekben, ahol az első lépés sikeresnek bizonyult, kísérletek történtek bizonyos tevékenységek cégen kívülre történő áthelyezésére – ám továbbra is a régión belül maradva – alacsonyabb foglalkoztatási költségek reményében. |
| --- | --- |

3.1.3.1

Az első lépésben a gyártási tevékenység sok, alacsonyan képzett munkaerőt igénylő folyamat; míg a második lépésben már képzettebb munkaerőt és kifinomultabb szolgáltatásokat használ. Azokban az esetekben, ahol az első lépés sikeresnek bizonyult, kísérletek történtek bizonyos tevékenységek cégen kívülre történő áthelyezésére – ám továbbra is a régión belül maradva – alacsonyabb foglalkoztatási költségek reményében.

| 3.1.3.2 | A kétirányú strukturális cégegyesítések ezeknek az ipari változásoknak a strukturális velejáróira jelentős hatást gyakoroltak. A felfelé (külföldi cégek egy régión belül és azon túl) és lefelé irányuló (helyi környéken belüli) cégegyesítések célja egyaránt egy adott hálózaton vagy régión belül a versenyelőny megszerzése. |
| --- | --- |

3.1.3.2

A kétirányú strukturális cégegyesítések ezeknek az ipari változásoknak a strukturális velejáróira jelentős hatást gyakoroltak. A felfelé (külföldi cégek egy régión belül és azon túl) és lefelé irányuló (helyi környéken belüli) cégegyesítések célja egyaránt egy adott hálózaton vagy régión belül a versenyelőny megszerzése.

| 3.1.3.3 | Magasabb kockázattal járó megközelítéseket is alkalmaztak (a „hógolyó”-elvre alapozva), amelyek eredménye a kötelékek megszilárdulása. A terjeszkedő cég e folyamat eredményeképpen létrejött „beékelt területeire” az volt jellemző, hogy könnyen át lehetett őket ültetni másik, új vállalatok struktúráiba. |
| --- | --- |

3.1.3.3

Magasabb kockázattal járó megközelítéseket is alkalmaztak (a „hógolyó”-elvre alapozva), amelyek eredménye a kötelékek megszilárdulása. A terjeszkedő cég e folyamat eredményeképpen létrejött „beékelt területeire” az volt jellemző, hogy könnyen át lehetett őket ültetni másik, új vállalatok struktúráiba.

| 3.1.3.4 | A határokon átnyúló régiókban – akárcsak az új tagállamokban – egyre gyakoribb a fejlesztésnek az a módja, hogy dinamikus befektetők egy adott régióban a fejlődés második szakaszába lépve új leányvállalatokat hoznak létre. Az iparpolitikát ezekben a régiókban a gyakran nemzetközi jellegű és – például – határokon átnyúló, interaktív humánerőforrás-kezeléssel foglalkozó céges hálózatok is ösztönzik. |
| --- | --- |

3.1.3.4

A határokon átnyúló régiókban – akárcsak az új tagállamokban – egyre gyakoribb a fejlesztésnek az a módja, hogy dinamikus befektetők egy adott régióban a fejlődés második szakaszába lépve új leányvállalatokat hoznak létre. Az iparpolitikát ezekben a régiókban a gyakran nemzetközi jellegű és – például – határokon átnyúló, interaktív humánerőforrás-kezeléssel foglalkozó céges hálózatok is ösztönzik.

3.2   A határokon átnyúló régiókban végbemenő ipari szerkezetváltást kísérő növekedési és integrációs tényezők

| 3.2.1 | Az iparpolitika egyik ilyen kihívása a közvetlen ösztönzők használata és a cégek közötti aszimmetria bevezetése. Azok a cégek, amelyek kis- és középvállalkozásokat vonnak be hálózatukba, nagyobb problémákkal szembesülnek az effajta aszimmetria alkalmazásakor. |
| --- | --- |

3.2.1

Az iparpolitika egyik ilyen kihívása a közvetlen ösztönzők használata és a cégek közötti aszimmetria bevezetése. Azok a cégek, amelyek kis- és középvállalkozásokat vonnak be hálózatukba, nagyobb problémákkal szembesülnek az effajta aszimmetria alkalmazásakor.

| 3.2.1.1 | Ahogy R. Pedersini előadásában (ld. az 5. lábjegyzetet) kijelenti, a közeljövőben előfordulhat, hogy egy cég tevékenységeinek időtartamát középtávra szűkítik. Ennek kétségkívül társadalmi kihatásai is lesznek, és ezért a szociális és gazdasági párbeszéd révén létrehozott, megfelelő garanciamechanizmusok alkalmazása mellett kellene megvalósítani. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Ahogy R. Pedersini előadásában (ld. az 5. lábjegyzetet) kijelenti, a közeljövőben előfordulhat, hogy egy cég tevékenységeinek időtartamát középtávra szűkítik. Ennek kétségkívül társadalmi kihatásai is lesznek, és ezért a szociális és gazdasági párbeszéd révén létrehozott, megfelelő garanciamechanizmusok alkalmazása mellett kellene megvalósítani.

| 3.2.2 | Az egész Unió fejlődése és az annak teljes területén, de elsősorban a határokon átnyúló régiókban megvalósítandó iparpolitika jövője szempontjából igen fontos kihívást jelent a vállalati adózás különbözősége, különösképpen a társasági adóval kapcsolatban (6). |
| --- | --- |

3.2.2

Az egész Unió fejlődése és az annak teljes területén, de elsősorban a határokon átnyúló régiókban megvalósítandó iparpolitika jövője szempontjából igen fontos kihívást jelent a vállalati adózás különbözősége, különösképpen a társasági adóval kapcsolatban (6).

| 3.2.2.1 | Kiemelten fontos határozni arról, hogy szükség van-e a társasági adó harmonizációjára, és hogy az adóalapot miként – azaz a létesítő okirat szerinti székhely (székhely szerinti tagállam adóztatása – HST) vagy a közös konszolidált társasági adózási alap (CCCTB) alapján – állapítsák meg. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Kiemelten fontos határozni arról, hogy szükség van-e a társasági adó harmonizációjára, és hogy az adóalapot miként – azaz a létesítő okirat szerinti székhely (székhely szerinti tagállam adóztatása – HST) vagy a közös konszolidált társasági adózási alap (CCCTB) alapján – állapítsák meg.

| 3.2.2.2 | A HST rendszer az Unió határokon átnyúló régióiban kizárja a különböző jogszabályok alkalmazását az adóalap megállapítására. Ez a rendszer azonban több kockázatot rejt magában (7). |
| --- | --- |

3.2.2.2

A HST rendszer az Unió határokon átnyúló régióiban kizárja a különböző jogszabályok alkalmazását az adóalap megállapítására. Ez a rendszer azonban több kockázatot rejt magában (7).

| 3.2.2.3 | A CCCTB opció alkalmazása azt jelenti, hogy minden, több országban működő vállalat egységes elveket fog követni adóalapja megállapításához (8), függetlenül attól, hogy a létesítő okirat szerint mely országban van a székhelye. A CCCTB módszer továbbá nem követeli meg a létező nemzeti szabályozások megváltoztatását, csupán hozzá kell járulni új, kiegészítő összuniós szabályozások bevezetéséhez a több országban működő vállalatok számára. |
| --- | --- |

3.2.2.3

A CCCTB opció alkalmazása azt jelenti, hogy minden, több országban működő vállalat egységes elveket fog követni adóalapja megállapításához (8), függetlenül attól, hogy a létesítő okirat szerint mely országban van a székhelye. A CCCTB módszer továbbá nem követeli meg a létező nemzeti szabályozások megváltoztatását, csupán hozzá kell járulni új, kiegészítő összuniós szabályozások bevezetéséhez a több országban működő vállalatok számára.

| 3.2.2.4 | A CCCTB módszer egyik hátránya az, hogy fennáll annak a veszélye, hogy egy adott országból származó és a hazai piacon hasonló kilátásokkal és jelenléttel rendelkező két cég adóalapja megállapításához eltérő módszereket fog alkalmazni. |
| --- | --- |

3.2.2.4

A CCCTB módszer egyik hátránya az, hogy fennáll annak a veszélye, hogy egy adott országból származó és a hazai piacon hasonló kilátásokkal és jelenléttel rendelkező két cég adóalapja megállapításához eltérő módszereket fog alkalmazni.

| 3.2.3 | E régiókban az iparpolitika fejlődését érintő egyik legfontosabb tényező a régiókon belüli és azok belépési folyosóinál meglévő közlekedési infrastruktúra jelenlegi állapota és fejlődési üteme. Ezért a régiók közlekedési hálózatának kiépítésébe és korszerűsítésébe történő komoly beruházások mellett szükség van az innovációk és a tudományos kutatás felhasználásával, korszerűen megvalósított közös közlekedési projektek létrehozására és irányítására. |
| --- | --- |

3.2.3

E régiókban az iparpolitika fejlődését érintő egyik legfontosabb tényező a régiókon belüli és azok belépési folyosóinál meglévő közlekedési infrastruktúra jelenlegi állapota és fejlődési üteme. Ezért a régiók közlekedési hálózatának kiépítésébe és korszerűsítésébe történő komoly beruházások mellett szükség van az innovációk és a tudományos kutatás felhasználásával, korszerűen megvalósított közös közlekedési projektek létrehozására és irányítására.

4.   Következtetések és ajánlások

| 4.1 | Az új, működőképes iparpolitikával rendelkező határokon átnyúló régióról alkotott elképzelés jellegét tekintve igen összetett mind általánosságban, mind pedig konkrét eseteket és helyszíneket tekintve. Ennélfogva az EGSZB úgy véli, hogy a soron következő elnökség mandátuma alatt fontos meghatározni a „RÉGIÓ” pontos és egyértelmű fogalmát a határokon átnyúló kérdések és az ipar vonatkozásában. A definíciónak meg kell különböztetnie a nem EU-tagállammal határos régiókat, és figyelembe kell vennie, hogy a szomszédos állam tagjelölt ország-e vagy sem. |
| --- | --- |

4.1

Az új, működőképes iparpolitikával rendelkező határokon átnyúló régióról alkotott elképzelés jellegét tekintve igen összetett mind általánosságban, mind pedig konkrét eseteket és helyszíneket tekintve. Ennélfogva az EGSZB úgy véli, hogy a soron következő elnökség mandátuma alatt fontos meghatározni a „RÉGIÓ” pontos és egyértelmű fogalmát a határokon átnyúló kérdések és az ipar vonatkozásában. A definíciónak meg kell különböztetnie a nem EU-tagállammal határos régiókat, és figyelembe kell vennie, hogy a szomszédos állam tagjelölt ország-e vagy sem.

| 4.1.1 | Az új tagállamok területén és a „régi” EU-tagállamok határai mentén fekvő régiókat tekintve fontos egyrészt annak meghatározása, hogy hogyan különböztethetjük meg azokat a változásokat, amelyek ezekben a régiókban az 1990-es években mentek végbe, azoktól, amelyek az EU-csatlakozás következményei, másrészt az ezeken a területeken a csatlakozás előtt és azt követően felhasználásra került közösségi eszközök eredményességének felmérése. |
| --- | --- |

4.1.1

Az új tagállamok területén és a „régi” EU-tagállamok határai mentén fekvő régiókat tekintve fontos egyrészt annak meghatározása, hogy hogyan különböztethetjük meg azokat a változásokat, amelyek ezekben a régiókban az 1990-es években mentek végbe, azoktól, amelyek az EU-csatlakozás következményei, másrészt az ezeken a területeken a csatlakozás előtt és azt követően felhasználásra került közösségi eszközök eredményességének felmérése.

| 4.1.2 | Az új elnökségnek az EGSZB-vel együttműködésben folytatott munkája révén választ kell adnia az alábbi kérdésekre:






  — | A határokon átnyúló régiókban – közvetlenül és közvetetten – alkalmazott közösségi eszközök biztosan megfelelnek-e a régiók és ebből kifolyólag ez egész unió szükségleteinek? |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Az új elnökségnek az EGSZB-vel együttműködésben folytatott munkája révén választ kell adnia az alábbi kérdésekre:

—

A határokon átnyúló régiókban – közvetlenül és közvetetten – alkalmazott közösségi eszközök biztosan megfelelnek-e a régiók és ebből kifolyólag ez egész unió szükségleteinek?

| — | Hogyan lehet maximálisan kihasználni a határokon átnyúló régiókban a munkáltatók és a szakszervezetek között tapasztalt, számos üzleti vállalkozásra jellemzőnek tűnő összhangot? |
| --- | --- |

—

Hogyan lehet maximálisan kihasználni a határokon átnyúló régiókban a munkáltatók és a szakszervezetek között tapasztalt, számos üzleti vállalkozásra jellemzőnek tűnő összhangot?

| — | Mit lehet tenni a kettős vállalatáthelyezések (a határokon átnyúló régiókból a kelet-európai országokba, majd végül Ázsiába) közelgő veszélyének ellensúlyozására? |
| --- | --- |

—

Mit lehet tenni a kettős vállalatáthelyezések (a határokon átnyúló régiókból a kelet-európai országokba, majd végül Ázsiába) közelgő veszélyének ellensúlyozására?

| — | A (történelmi okokból vagy a régiók igényeinek megfelelni nem tudó uniós politikák kudarca miatt) visszamaradt fejlődés hatásainak ellensúlyozására számos határokon átnyúló régióban tett intézkedéseket figyelembe véve vajon nem lehetne itt bizonyos közösségi eszközöket előre bevezetni, és az ilyen politikákat ellenőrző eszközökként, illetve kísérleti projektekként kezelni őket? |
| --- | --- |

—

A (történelmi okokból vagy a régiók igényeinek megfelelni nem tudó uniós politikák kudarca miatt) visszamaradt fejlődés hatásainak ellensúlyozására számos határokon átnyúló régióban tett intézkedéseket figyelembe véve vajon nem lehetne itt bizonyos közösségi eszközöket előre bevezetni, és az ilyen politikákat ellenőrző eszközökként, illetve kísérleti projektekként kezelni őket?

| 4.2 | Tekintettel a kibővített EU határokon átnyúló régióira jellemző megközelítésre, melynek ismérvei:






  — | törekvés a foglalkoztatási költségek minimalizálására, |
| --- | --- | --- |

4.2

Tekintettel a kibővített EU határokon átnyúló régióira jellemző megközelítésre, melynek ismérvei:

—

törekvés a foglalkoztatási költségek minimalizálására,

| — | dinamikus vállalatáthelyezés, |
| --- | --- |

—

dinamikus vállalatáthelyezés,

| — | törekvés a cégek tervezett tevékenységi időszakának középtávra való rövidítésére, |
| --- | --- |

—

törekvés a cégek tervezett tevékenységi időszakának középtávra való rövidítésére,

| — | a „lépésenkénti” módszerből eredő dinamikus változások a foglalkoztatási struktúrában, |
| --- | --- |

—

a „lépésenkénti” módszerből eredő dinamikus változások a foglalkoztatási struktúrában,

az EGSZB úgy véli, hogy kiemelten fontos a szociális kohézió biztosítása és a munkajogi, valamint szociális normák csökkentési versenyének elkerülése. Ezért szükséges, hogy ezek a folyamatok a modern ipari kapcsolatoknak az EU-ban kialakított eszközeivel menjenek végbe, különösen a szociális, illetve az érintettek közötti párbeszéd területén.

| 4.2.1 | A határokon átnyúló régiókra jellemző, a múltbeli elhanyagolás, a szerkezetváltás és az ilyen régiókban bevezetett különleges iparpolitika végrehajtása révén végbemenő gyors ütemű változások okozta munkaerő-piaci nehézségeket figyelembe véve az EGSZB meghatározott ideig olyan, az EU által korábban gyakran használt foglalkoztatásösztönző mechanizmusok alkalmazását javasolja, amelyek részét képezi az állandó munkahelyeket teremtő cégek támogatása is. |
| --- | --- |

4.2.1

A határokon átnyúló régiókra jellemző, a múltbeli elhanyagolás, a szerkezetváltás és az ilyen régiókban bevezetett különleges iparpolitika végrehajtása révén végbemenő gyors ütemű változások okozta munkaerő-piaci nehézségeket figyelembe véve az EGSZB meghatározott ideig olyan, az EU által korábban gyakran használt foglalkoztatásösztönző mechanizmusok alkalmazását javasolja, amelyek részét képezi az állandó munkahelyeket teremtő cégek támogatása is.

| 4.2.2 | E megközelítés esetében hivatalos eszközökkel kellene biztosítani a közforrásokkal való visszaélés megakadályozását és azt, hogy alkalmazásával valóban új, állandó munkahelyek jöjjenek létre. E biztosítékok részleteit a közbeszerzésről szóló átdolgozott uniós irányelvekben vázolták fel. |
| --- | --- |

4.2.2

E megközelítés esetében hivatalos eszközökkel kellene biztosítani a közforrásokkal való visszaélés megakadályozását és azt, hogy alkalmazásával valóban új, állandó munkahelyek jöjjenek létre. E biztosítékok részleteit a közbeszerzésről szóló átdolgozott uniós irányelvekben vázolták fel.

| 4.2.3 | Különösen azoknak a vállalkozásoknak, amelyek korábban támogatásban részesültek, majd áthelyezték a munkahelyeket, illetve amelyek alkalmazottakat bocsátottak el a vállalkozás eredeti helyszínén a munkahelyek áthelyezését követően és nem tartották be a nemzeti és nemzetközi jogszabályokat, nem volna szabad állami segélyben vagy a strukturális alapokból származó támogatásban részesülniük. |
| --- | --- |

4.2.3

Különösen azoknak a vállalkozásoknak, amelyek korábban támogatásban részesültek, majd áthelyezték a munkahelyeket, illetve amelyek alkalmazottakat bocsátottak el a vállalkozás eredeti helyszínén a munkahelyek áthelyezését követően és nem tartották be a nemzeti és nemzetközi jogszabályokat, nem volna szabad állami segélyben vagy a strukturális alapokból származó támogatásban részesülniük.

| 4.3 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az iparpolitika alkalmazását és fejlesztését a kibővített Európa határokon átnyúló régióiban mindig is jelentősen és talán döntően is befolyásolta az, hogy ezekben a régiókban az érintettek mennyire tudnak hozzáférni az EU strukturális alapjainak erőforrásaihoz. A strukturális alapok szerepének növelése ezekben a régiókban létfontosságú mind az intenzív átmeneti időszakok hatásainak enyhítéséhez, mind a régiók az alkalmazott dinamikus politikákhoz való alkalmazkodásának támogatásához. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB megjegyzi, hogy az iparpolitika alkalmazását és fejlesztését a kibővített Európa határokon átnyúló régióiban mindig is jelentősen és talán döntően is befolyásolta az, hogy ezekben a régiókban az érintettek mennyire tudnak hozzáférni az EU strukturális alapjainak erőforrásaihoz. A strukturális alapok szerepének növelése ezekben a régiókban létfontosságú mind az intenzív átmeneti időszakok hatásainak enyhítéséhez, mind a régiók az alkalmazott dinamikus politikákhoz való alkalmazkodásának támogatásához.

| 4.3.1 | Ezen az alapon az EGSZB a Javaslat a határokon átnyúló európai együttműködési csoportosulás (HEECS) felállítására vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre tárgyban írott véleményére (9) hivatkozva különös fontosságot tulajdonít annak, hogy a rendeletben a HEECS-ek céljára és összetételére vonatkozó rendelkezéseket ki kell egészíteni az alábbi szavakkal: „a gazdasági és társadalmi szereplők és a civil társadalom egyéb érintett szervezeteinek ...” |
| --- | --- |

4.3.1

Ezen az alapon az EGSZB a Javaslat a határokon átnyúló európai együttműködési csoportosulás (HEECS) felállítására vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre tárgyban írott véleményére (9) hivatkozva különös fontosságot tulajdonít annak, hogy a rendeletben a HEECS-ek céljára és összetételére vonatkozó rendelkezéseket ki kell egészíteni az alábbi szavakkal: „a gazdasági és társadalmi szereplők és a civil társadalom egyéb érintett szervezeteinek ...”

| 4.3.1.1 | A HEECS és más strukturális alapok keretében létrehozott jogalanyok feladatává kell tenni a különféle pénzügyi források összehangolását, és az adott régióban az iparpolitikát támogató, az alapokból finanszírozott projektek előkészítését és végrehajtását. A finanszírozás a régiókhoz valamilyen módon kötődő felek képviselői számára lenne elérhető. Az ilyen jogalanyok létrehozása ösztönzőt teremthetne a határokon átnyúló együttműködéshez, erősítené az érintett régiók identitástudatát és fokozná a szabályozásaik harmonizálására való törekvésüket. |
| --- | --- |

4.3.1.1

A HEECS és más strukturális alapok keretében létrehozott jogalanyok feladatává kell tenni a különféle pénzügyi források összehangolását, és az adott régióban az iparpolitikát támogató, az alapokból finanszírozott projektek előkészítését és végrehajtását. A finanszírozás a régiókhoz valamilyen módon kötődő felek képviselői számára lenne elérhető. Az ilyen jogalanyok létrehozása ösztönzőt teremthetne a határokon átnyúló együttműködéshez, erősítené az érintett régiók identitástudatát és fokozná a szabályozásaik harmonizálására való törekvésüket.

| 4.3.2 | A strukturális alapok támogatásával tervezett projektek elkészítésekor és megvalósításakor élni kellene a közszférából és a magánbefektetőktől származó pénzügyi források kombinálására nyíló lehetőségekkel anélkül, hogy az állami hozzájárulás tiltott állami segélynek minősülne. Ennek feltétele az lenne, hogy ne a vállalat, hanem – munkahelyteremtés, infrastruktúrafejlesztés és a gazdaság termelékenysége révén – a régió jusson előnyökhöz. |
| --- | --- |

4.3.2

A strukturális alapok támogatásával tervezett projektek elkészítésekor és megvalósításakor élni kellene a közszférából és a magánbefektetőktől származó pénzügyi források kombinálására nyíló lehetőségekkel anélkül, hogy az állami hozzájárulás tiltott állami segélynek minősülne. Ennek feltétele az lenne, hogy ne a vállalat, hanem – munkahelyteremtés, infrastruktúrafejlesztés és a gazdaság termelékenysége révén – a régió jusson előnyökhöz.

| 4.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy az érintett régiók munkaerőpiacainak fejlődése az ipari szerkezetváltás szempontjából nem alábecsülendő tényező. Még mindig léteznek átmeneti mobilitási korlátok a munkavállalók EU-n belüli, határokon átnyúló mobilitása tekintetében. Az EGSZB felszólítja a tagállamokat, hogy komolyan vizsgálják meg, nem lehetne-e korábban véget vetni az átmeneti időszakoknak. Ez minden szükséges szinten a szociális partnerek megfelelő bevonását és a velük történő konzultációt igényli. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB úgy véli, hogy az érintett régiók munkaerőpiacainak fejlődése az ipari szerkezetváltás szempontjából nem alábecsülendő tényező. Még mindig léteznek átmeneti mobilitási korlátok a munkavállalók EU-n belüli, határokon átnyúló mobilitása tekintetében. Az EGSZB felszólítja a tagállamokat, hogy komolyan vizsgálják meg, nem lehetne-e korábban véget vetni az átmeneti időszakoknak. Ez minden szükséges szinten a szociális partnerek megfelelő bevonását és a velük történő konzultációt igényli.

| 4.4.1 | A határokon átnyúló régiókban a dolgozók jobb mobilitási feltételeinek ösztönzésekor nem szabad megfeledkezni az esetlegesen felmerülő nemzeti és etnikai feszültségekről. Azon régiók különleges helyzete és tapasztalatai, amelyekben különböző kultúrák és nemzetiségek régóta kapcsolatban állnak egymással, azt mutatják, hogy ezeket a problémákat itt fontos lenne hatékonyabban leküzdeni, illetve enyhíteni, mint más területeken. A szociális párbeszéd és a civil társadalom elkötelezettsége is jelentős szerepet játszhat a különböző nemzetiségek, etnikai és kulturális csoportok közötti kölcsönös kapcsolatok körüli problémák megoldásában. (10) |
| --- | --- |

4.4.1

A határokon átnyúló régiókban a dolgozók jobb mobilitási feltételeinek ösztönzésekor nem szabad megfeledkezni az esetlegesen felmerülő nemzeti és etnikai feszültségekről. Azon régiók különleges helyzete és tapasztalatai, amelyekben különböző kultúrák és nemzetiségek régóta kapcsolatban állnak egymással, azt mutatják, hogy ezeket a problémákat itt fontos lenne hatékonyabban leküzdeni, illetve enyhíteni, mint más területeken. A szociális párbeszéd és a civil társadalom elkötelezettsége is jelentős szerepet játszhat a különböző nemzetiségek, etnikai és kulturális csoportok közötti kölcsönös kapcsolatok körüli problémák megoldásában. (10)

| 4.5 | A határokon átnyúló régiókban lezajló dinamikus strukturális átalakulásokkal kapcsolatos intézkedéseket szakértői bírálatnak és tudományos vizsgálatnak kellene alávetni az egymást követő EU-elnökségek védnöksége alatt, mivel a spontán kezdeményezések eredménytelennek, sőt akár destabilizáló hatásúnak is bizonyulhatnak. |
| --- | --- |

4.5

A határokon átnyúló régiókban lezajló dinamikus strukturális átalakulásokkal kapcsolatos intézkedéseket szakértői bírálatnak és tudományos vizsgálatnak kellene alávetni az egymást követő EU-elnökségek védnöksége alatt, mivel a spontán kezdeményezések eredménytelennek, sőt akár destabilizáló hatásúnak is bizonyulhatnak.

Brüsszel, 2006. április 21.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  A Zölner: A lengyel parlament külügyi bizottságának 216. ülésén elhangzott beszéd (Varsó, 2004. október 26.).

1

(2)  HL C 133., 1995.5.31.

2

(3)  HL C 39., 1996.2.12.

3

(4)  HL C 39., 1996.2.12.

4

(5)  CCMI/EMCC közös workshop: 2005. október 17–18., Pozsony. Előadók: Roberto Pedersini és Fóti Klára (és még sokan mások).

5

(6)  COM(2005) 532

6

(7)  Rafał Lipniewicz: Jeden system dla wszystkich przedsiębiorców (Egyetlen rendszer minden vállalat számára), Rzeczpospolita hírlap, 2004. 07. 27., 174. szám.

7

(8)  Lásd fent.

8

(9)  HL C 234., 2005.9.22.

9

(10)  Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – Jelentés: A regionális társadalmi tőke szerepe Európában – 2005.

10

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványokat – amelyek esetében a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt – a vita során elutasították:

3.2.2.1. pont

„Kiemelten fontos határozni arról, hogy szükség van-e a társasági adó harmonizációjára, és hogy az adóalapot miként – azaz a létesítő okirat szerinti székhely (székhely szerinti tagállam adóztatása – HST) vagy a közös konszolidált társasági adózási alap (CCCTB) alapján – állapítsák meg.”

3.2.2.2. pont

Törlendő.

3.2.2.3. pont

Törlendő.

3.2.2.4. pont

Törlendő.

Indokolás

A lehetséges adópolitikai megoldások megvitatásának ebben a szövegben nincs jelentősége, és nem is feladata a véleménynek.

A szavazás eredménye:

Mellette: 20

Ellene: 50

Tartózkodott: 3

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/31 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/31

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat a bevándorlásra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre”

(COM(2005) 375 final – 2005/0156 (COD))

(2006/C 185/06)

2005. november 15-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2006. február 22-én elfogadta. (Előadó: Sylvia SCIBERRAS).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (a 2006. április 20-i ülésnapon) 131 szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta a következő véleményt.

1.   Bevezetés

| 1.1 | Az Amszterdami Szerződés 1999-ben lépett hatályba. A szerződés egyik célkitűzése „az Unió fenntartása és fejlesztése a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térségként, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint a bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő intézkedésekkel párosul”. (1) |
| --- | --- |

1.1

Az Amszterdami Szerződés 1999-ben lépett hatályba. A szerződés egyik célkitűzése „az Unió fenntartása és fejlesztése a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térségként, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint a bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő intézkedésekkel párosul”. (1)

| 1.2 | Ez mérföldkövet jelentő lépés volt, hiszen a migrációs politika az Európai Unió kormányközi együttműködésen alapuló harmadik pilléréből az első pillérbe került át, amelyben a politikák kidolgozásáért az Európai Bizottság felelős. 2004. május 1. egyúttal új fejezet kezdetét jelentette a 25 EU-tagállam migrációs politikája terén, ahogy a tovább bővült a nemzeti politikáról a közösségi politikára való fokozatos áttérés folyamata. |
| --- | --- |

1.2

Ez mérföldkövet jelentő lépés volt, hiszen a migrációs politika az Európai Unió kormányközi együttműködésen alapuló harmadik pilléréből az első pillérbe került át, amelyben a politikák kidolgozásáért az Európai Bizottság felelős. 2004. május 1. egyúttal új fejezet kezdetét jelentette a 25 EU-tagállam migrációs politikája terén, ahogy a tovább bővült a nemzeti politikáról a közösségi politikára való fokozatos áttérés folyamata.

| 1.3 | 2005. december 17-én a brit elnökség sikerült elérnie, hogy megállapodás szülessen a 2007-2013 közötti időszak pénzügyi tervével kapcsolatban, amely az Unió következő időszakra vonatkozó pénzügyi kerete. (2) |
| --- | --- |

1.3

2005. december 17-én a brit elnökség sikerült elérnie, hogy megállapodás szülessen a 2007-2013 közötti időszak pénzügyi tervével kapcsolatban, amely az Unió következő időszakra vonatkozó pénzügyi kerete. (2)

| 1.4 | Az „uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése” címszó alatt különféle kezdeményezésekre szánt várható ráfordítások (pl. olyan területeken, mint a határvédelem) gondoskodnak a 25 európai uniós tagállam polgárainak biztonságáról. Az említett terület kiadásai az elkövetkezendő nyolc évben várhatóan jelentősen növekedni fognak. Ugyanakkor léteznek kezdeményezések a szociális politikák terén is, mint például az Európai Menekültügyi Alap vagy az Integrációs Alap, amelyek a tagállamok területén élő bevándorlók szolgáltatásellátásának javítását szolgálják. |
| --- | --- |

1.4

Az „uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése” címszó alatt különféle kezdeményezésekre szánt várható ráfordítások (pl. olyan területeken, mint a határvédelem) gondoskodnak a 25 európai uniós tagállam polgárainak biztonságáról. Az említett terület kiadásai az elkövetkezendő nyolc évben várhatóan jelentősen növekedni fognak. Ugyanakkor léteznek kezdeményezések a szociális politikák terén is, mint például az Európai Menekültügyi Alap vagy az Integrációs Alap, amelyek a tagállamok területén élő bevándorlók szolgáltatásellátásának javítását szolgálják.

| 1.5 | A 2003. évi thesszaloniki Európai Tanács szintén hangsúlyozta „annak szükségszerűségét, hogy törvényes eszközöket kell feltárni harmadik ország állampolgárai számára az Unióba történő migráció céljából, számításba véve a tagállamok befogadóképességét.” (3) |
| --- | --- |

1.5

A 2003. évi thesszaloniki Európai Tanács szintén hangsúlyozta „annak szükségszerűségét, hogy törvényes eszközöket kell feltárni harmadik ország állampolgárai számára az Unióba történő migráció céljából, számításba véve a tagállamok befogadóképességét.” (3)

| 1.6 | Az ezzel kapcsolatos tanácskozások során, főként az egyes tagállamok befogadóképességének értékelésekor nem csak az államok népességet, területét és gazdasági jelentőségét kell figyelembe venni, hanem a már létező bevándorló népességet és a jelenlegi migrációs áramlásokat is. Ezeket azonban lehetetlen helyesen meghatározni a statisztikai metaadatok (adatgyűjtési szabályok) valamennyi tagállamra kiterjedő harmonizációja nélkül, melynek segítségével biztosítható az egész EU-ra kiterjedő statisztikák belső összhangja. |
| --- | --- |

1.6

Az ezzel kapcsolatos tanácskozások során, főként az egyes tagállamok befogadóképességének értékelésekor nem csak az államok népességet, területét és gazdasági jelentőségét kell figyelembe venni, hanem a már létező bevándorló népességet és a jelenlegi migrációs áramlásokat is. Ezeket azonban lehetetlen helyesen meghatározni a statisztikai metaadatok (adatgyűjtési szabályok) valamennyi tagállamra kiterjedő harmonizációja nélkül, melynek segítségével biztosítható az egész EU-ra kiterjedő statisztikák belső összhangja.

| 1.7 | A statisztikák harmonizációjának hiánya részben a migráció fogalmának meghatározása közti különbségek eredménye, amely viszont lehet, hogy a bevándorlással kapcsolatos jogszabályok különbségének tudható be. Az adatgyűjtés terén előfordul a szakszerűtlenség és akadnak bizonyos hiányosságok is: ez akadályozza a lépcsőzetes harmonizáció kialakítását és fejlesztését. |
| --- | --- |

1.7

A statisztikák harmonizációjának hiánya részben a migráció fogalmának meghatározása közti különbségek eredménye, amely viszont lehet, hogy a bevándorlással kapcsolatos jogszabályok különbségének tudható be. Az adatgyűjtés terén előfordul a szakszerűtlenség és akadnak bizonyos hiányosságok is: ez akadályozza a lépcsőzetes harmonizáció kialakítását és fejlesztését.

| 1.8 | Ezenfelül az illegális bevándorlás és a bejelentetlen munka egyaránt elterjedt és növekvő tendenciát mutat, melynek oka többek között, hogy a legális csatornákon csökkentették a legális bevándorlás lehetőségét. Az ilyen, nem regisztrált bevándorlás olyan terület, melyen a statisztikai mérések nagyobb eséllyel pontatlanok. A statisztikai számítások kiterjedtsége és módszere főként ebben az esetben mutathat eltéréseket az egyes nemzeti statisztikai hivatalok között, ami még fontosabbá teszi a metaadatok egyes tagállamok közötti harmonizációját. Az Egyesült Államokban például az illegális bevándorlók számának alulbecslésével kapcsolatban vita bontakozott ki, melynek témája, hogy a felmérési adatokat helyesbítsék-e a nem regisztrált lakosságról mintavételi technikákkal összegyűjtött adatok felhasználásának segítségével. A mintavételi technikákon kívül egyéb módszerek is alkalmazhatók a statisztikai adatgyűjtés során. Franciaországban például a helyi önkormányzatok is részt vesznek az adatgyűjtésben. |
| --- | --- |

1.8

Ezenfelül az illegális bevándorlás és a bejelentetlen munka egyaránt elterjedt és növekvő tendenciát mutat, melynek oka többek között, hogy a legális csatornákon csökkentették a legális bevándorlás lehetőségét. Az ilyen, nem regisztrált bevándorlás olyan terület, melyen a statisztikai mérések nagyobb eséllyel pontatlanok. A statisztikai számítások kiterjedtsége és módszere főként ebben az esetben mutathat eltéréseket az egyes nemzeti statisztikai hivatalok között, ami még fontosabbá teszi a metaadatok egyes tagállamok közötti harmonizációját. Az Egyesült Államokban például az illegális bevándorlók számának alulbecslésével kapcsolatban vita bontakozott ki, melynek témája, hogy a felmérési adatokat helyesbítsék-e a nem regisztrált lakosságról mintavételi technikákkal összegyűjtött adatok felhasználásának segítségével. A mintavételi technikákon kívül egyéb módszerek is alkalmazhatók a statisztikai adatgyűjtés során. Franciaországban például a helyi önkormányzatok is részt vesznek az adatgyűjtésben.

| 1.9 | Az Alkotmánytervezet elismeri, a tagállamoknak jogukban áll, hogy „meghatározzák, a harmadik országok hány olyan állampolgárát engedik be területükre, akik a harmadik országból azzal a szándékkal érkeznek, hogy önálló vállalkozóként vagy alkalmazottként vállaljanak munkát” (4). Az EGSZB úgy véli, hogy ez az alkotmányban szereplő korlátozás nem gátolhatja az Uniót abban, hogy magas szintű jogharmonizációt érjen el a bevándorlók befogadása terén. Az EGSZB hangsúlyozta, hogy szükség van a gazdasági migrációval kapcsolatos aktív uniós politikára, valamint a jogszabályok harmonizációjára (5). |
| --- | --- |

1.9

Az Alkotmánytervezet elismeri, a tagállamoknak jogukban áll, hogy „meghatározzák, a harmadik országok hány olyan állampolgárát engedik be területükre, akik a harmadik országból azzal a szándékkal érkeznek, hogy önálló vállalkozóként vagy alkalmazottként vállaljanak munkát” (4). Az EGSZB úgy véli, hogy ez az alkotmányban szereplő korlátozás nem gátolhatja az Uniót abban, hogy magas szintű jogharmonizációt érjen el a bevándorlók befogadása terén. Az EGSZB hangsúlyozta, hogy szükség van a gazdasági migrációval kapcsolatos aktív uniós politikára, valamint a jogszabályok harmonizációjára (5).

| 1.10 | A bevándorlás jogi keretének továbbfejlesztését részben a demográfiai tények, és a lisszaboni stratégia folytatása indokolják. Az EGSZB szerint „az EU népességének változása és a lisszaboni stratégia alapján szükségesnek tűnik a gazdasági migránsok befogadására vonatkozó aktív intézkedések meghozatala (...). Bár minden ország saját követelményekkel és jellegzetességekkel rendelkezik, mégis minden tagállam közös jellemzője, hogy csatornákat nyit meg a gazdasági migráció számára. (6)”. Az Európai Uniónak és a tagállamoknak olyan jogszabályokra van szüksége, amelyek legális és átlátható csatornákon keresztül teszik lehetővé a munkaerő bevándorlását. Az EGSZB elismeri, hogy bár itt a migráció gazdasági szempontján van a hangsúly, ez már önmagában is korlátozó megközelítést jelent; egyúttal elismeri, hogy a tagállamoknak aktív intézkedéseket kellene hozniuk a nem gazdasági migránsok tekintetében is. |
| --- | --- |

1.10

A bevándorlás jogi keretének továbbfejlesztését részben a demográfiai tények, és a lisszaboni stratégia folytatása indokolják. Az EGSZB szerint „az EU népességének változása és a lisszaboni stratégia alapján szükségesnek tűnik a gazdasági migránsok befogadására vonatkozó aktív intézkedések meghozatala (...). Bár minden ország saját követelményekkel és jellegzetességekkel rendelkezik, mégis minden tagállam közös jellemzője, hogy csatornákat nyit meg a gazdasági migráció számára. (6)”. Az Európai Uniónak és a tagállamoknak olyan jogszabályokra van szüksége, amelyek legális és átlátható csatornákon keresztül teszik lehetővé a munkaerő bevándorlását. Az EGSZB elismeri, hogy bár itt a migráció gazdasági szempontján van a hangsúly, ez már önmagában is korlátozó megközelítést jelent; egyúttal elismeri, hogy a tagállamoknak aktív intézkedéseket kellene hozniuk a nem gazdasági migránsok tekintetében is.

| 1.11 | A nagy migrációs áramlások az általuk okozott, közszolgáltatásokra nehezedő nyomás miatt, valamint azáltal, hogy befolyásolhatják a munkaerő-piaci feltételeket, alkalmazkodási nehézségeket eredményezhetnek a fogadó országokban. Ezek a következmények a fogadó országok befogadóképességének függvényében eltérhetnek. Annak érdekében, hogy a közvélemény megfelelően tájékozott legyen a migrációs áramlások kihatásaival kapcsolatban, pontos, az összes tagállamban összehangolt statisztikai információkra van szükség. A statisztikai pontosság megléte csillapíthatja az idegengyűlölő tendenciákat is, amelyek a közvélemény részeként jelentkezhetnek, például olyan megnyilvánulások formájában mint „a bevándorlók elveszik a helyiektől a munkát” vagy „elözönlenek bennünket”. |
| --- | --- |

1.11

A nagy migrációs áramlások az általuk okozott, közszolgáltatásokra nehezedő nyomás miatt, valamint azáltal, hogy befolyásolhatják a munkaerő-piaci feltételeket, alkalmazkodási nehézségeket eredményezhetnek a fogadó országokban. Ezek a következmények a fogadó országok befogadóképességének függvényében eltérhetnek. Annak érdekében, hogy a közvélemény megfelelően tájékozott legyen a migrációs áramlások kihatásaival kapcsolatban, pontos, az összes tagállamban összehangolt statisztikai információkra van szükség. A statisztikai pontosság megléte csillapíthatja az idegengyűlölő tendenciákat is, amelyek a közvélemény részeként jelentkezhetnek, például olyan megnyilvánulások formájában mint „a bevándorlók elveszik a helyiektől a munkát” vagy „elözönlenek bennünket”.

| 1.12 | A megbízható statisztikai információk ezenkívül segítenék egy olyan közösségi jogi keret ösztönzését, amely hozzájárulna a bevándorlók jogainak védelméhez. Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy az adatok téves értelmezését elkerülendő helyezze a hangsúlyt a statisztikai információk pontos egybevetésére és kiértékelésére. |
| --- | --- |

1.12

A megbízható statisztikai információk ezenkívül segítenék egy olyan közösségi jogi keret ösztönzését, amely hozzájárulna a bevándorlók jogainak védelméhez. Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy az adatok téves értelmezését elkerülendő helyezze a hangsúlyt a statisztikai információk pontos egybevetésére és kiértékelésére.

| 1.13 | Mivel a vendégmunkások a munkaerő fontos részét képezik, az uniós szintű munkaerőpiac mobilitására irányuló célkitűzés eléréséhez figyelembe kell venni az EU-n kívülről érkezett vendégmunkások tagállamokon belüli mozgásának és áttelepítésének korlátozásaiból adódó hatásokat. Az említett EU-n belüli áramlások ezen kívül enyhítenék a bevándorlókat fogadó, kisebb befogadóképességgel rendelkező közösségek alkalmazkodási nehézségeit. |
| --- | --- |

1.13

Mivel a vendégmunkások a munkaerő fontos részét képezik, az uniós szintű munkaerőpiac mobilitására irányuló célkitűzés eléréséhez figyelembe kell venni az EU-n kívülről érkezett vendégmunkások tagállamokon belüli mozgásának és áttelepítésének korlátozásaiból adódó hatásokat. Az említett EU-n belüli áramlások ezen kívül enyhítenék a bevándorlókat fogadó, kisebb befogadóképességgel rendelkező közösségek alkalmazkodási nehézségeit.

| 1.14 | Az EGSZB azt a nézetet képviseli, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásának, valamint az egyén emberi méltóságának megőrzése érdekében a személyes adatok statisztikai célból történő gyűjtésének/feldolgozásának minden folyamata vagy/és az ilyen módon gyűjtött személyes adatok bármilyen más hivatalos jellegű felhasználása szigorú védelemre szorul az eljárással kapcsolatos visszaélésekkel, illetve egyéb szabálytalanságokkal szemben. |
| --- | --- |

1.14

Az EGSZB azt a nézetet képviseli, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásának, valamint az egyén emberi méltóságának megőrzése érdekében a személyes adatok statisztikai célból történő gyűjtésének/feldolgozásának minden folyamata vagy/és az ilyen módon gyűjtött személyes adatok bármilyen más hivatalos jellegű felhasználása szigorú védelemre szorul az eljárással kapcsolatos visszaélésekkel, illetve egyéb szabálytalanságokkal szemben.

2.   A statisztikai adatok fontossága a jogi kereten belül

| 2.1 | Az EU országainak politikai, társadalmi és gazdasági helyzetét, illetve a bevándorlás kérdéséhez való hozzáállását tükröző statisztikai adatok befolyásoló és hozzájáruló tényezői lehetnek az ezekben az országokban hatályos migrációs politika kialakításának, elemzésének és felülvizsgálatának. |
| --- | --- |

2.1

Az EU országainak politikai, társadalmi és gazdasági helyzetét, illetve a bevándorlás kérdéséhez való hozzáállását tükröző statisztikai adatok befolyásoló és hozzájáruló tényezői lehetnek az ezekben az országokban hatályos migrációs politika kialakításának, elemzésének és felülvizsgálatának.

| 2.2 | Az uniós tagállamokban élő bevándorlók számszerű és egyéb demográfiai jellemzők alapján történő feltérképezésének kulcsfontosságú elemei a pontos statisztikai adatok. Az EGSZB ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy e téren hangsúlyozza a pontos statisztikai adatok meglétének szükségességét annak érdekében, hogy a tagállamok felismerjék e tárgykör jelentőségét, és több erőforrást helyezzenek ide. |
| --- | --- |

2.2

Az uniós tagállamokban élő bevándorlók számszerű és egyéb demográfiai jellemzők alapján történő feltérképezésének kulcsfontosságú elemei a pontos statisztikai adatok. Az EGSZB ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy e téren hangsúlyozza a pontos statisztikai adatok meglétének szükségességét annak érdekében, hogy a tagállamok felismerjék e tárgykör jelentőségét, és több erőforrást helyezzenek ide.

3.   Migrációs adatok

| 3.1 | Szem előtt kell tartani az említett bevándorlási forgatókönyv jellemzőit. Először is a bevándorlás során a jobb életkörülmények kereséséből adódó kelet-nyugati irány van túlsúlyban. Másodszor az EU-n kívüli országokból egyre több bevándorló érkezik az új uniós tagállamokba, mivel nyilvánvalóan vonzzák őket az említett országoknak az uniós tagságból adódó esetleges előnyei, valamint az a többletlehetőség, hogy ezen országok ugródeszkaként szolgálhatnak a Nyugat felé. A migrációs modellekre vonatkozó statisztikai információk nagy jelentősséggel bírnak a tagállamok számára a múltbéli és jelenlegi migrációs áramlatok elemzésének és a jövőbeli áramlatok előrejelzésének szempontjából; illetve a demográfiai, társadalmi és gazdasági szempontokra gyakorolt hatás és ezek potenciáljának elemzése tekintetében, ami megint csak befolyásolja az e téren kialakított politikákat. |
| --- | --- |

3.1

Szem előtt kell tartani az említett bevándorlási forgatókönyv jellemzőit. Először is a bevándorlás során a jobb életkörülmények kereséséből adódó kelet-nyugati irány van túlsúlyban. Másodszor az EU-n kívüli országokból egyre több bevándorló érkezik az új uniós tagállamokba, mivel nyilvánvalóan vonzzák őket az említett országoknak az uniós tagságból adódó esetleges előnyei, valamint az a többletlehetőség, hogy ezen országok ugródeszkaként szolgálhatnak a Nyugat felé. A migrációs modellekre vonatkozó statisztikai információk nagy jelentősséggel bírnak a tagállamok számára a múltbéli és jelenlegi migrációs áramlatok elemzésének és a jövőbeli áramlatok előrejelzésének szempontjából; illetve a demográfiai, társadalmi és gazdasági szempontokra gyakorolt hatás és ezek potenciáljának elemzése tekintetében, ami megint csak befolyásolja az e téren kialakított politikákat.

4.   A statisztikai adatok előnyei

| 4.1 | A legtöbb európai uniós tagállam alapos statisztikákat dolgozott ki a menekültjogért folyamodók származási országával kapcsolatban. A jövőbeni nemzetközi össze-hasonlításokhoz azonban változatlanul nagy szükség lenne koherens tagállamok közötti kritériumokon alapuló, mélyrehatóbb statisztikákra. |
| --- | --- |

4.1

A legtöbb európai uniós tagállam alapos statisztikákat dolgozott ki a menekültjogért folyamodók származási országával kapcsolatban. A jövőbeni nemzetközi össze-hasonlításokhoz azonban változatlanul nagy szükség lenne koherens tagállamok közötti kritériumokon alapuló, mélyrehatóbb statisztikákra.

| 4.2 | A statisztikák gyűjtésének és összeállításának közös, átfogó keretére vonatkozó rendeletjavaslatra főként azokban az országokban van szükség, amelyekben még egy központi migrációs és menekültügyi adatbázis sem működik, hanem a különböző hatóságok saját adatbázisokat tartanak fenn. |
| --- | --- |

4.2

A statisztikák gyűjtésének és összeállításának közös, átfogó keretére vonatkozó rendeletjavaslatra főként azokban az országokban van szükség, amelyekben még egy központi migrációs és menekültügyi adatbázis sem működik, hanem a különböző hatóságok saját adatbázisokat tartanak fenn.

| 4.3 | A statisztikák egyik alapvető szerepe az, hogy befolyásolják a politikák kialakítását és felülvizsgálatát. Amikor például a statisztikákból kiderült, hogy az illegális bevándorlók között gyermekek, magukra hagyott kiskorúak, terhes nők, és fogyatékosok is vannak, ez a „sebezhető csoportok” szabadon bocsátására, és a „magukra hagyott kiskorúakra” irányuló nemzeti politikák kialakításához vezetett. Ezért a statisztikák további differenciálása, melynek segítségével a bevándorlók számán felül további demográfiai és társadalmi-gazdasági információk nyerhetők (ideértve az általuk beszélt nyelvre vonatkozókat), hatással van a politikákra. Ez utóbbi emellett befolyásolhatja a bevándorlók munkaerő-piaci integrációját is. |
| --- | --- |

4.3

A statisztikák egyik alapvető szerepe az, hogy befolyásolják a politikák kialakítását és felülvizsgálatát. Amikor például a statisztikákból kiderült, hogy az illegális bevándorlók között gyermekek, magukra hagyott kiskorúak, terhes nők, és fogyatékosok is vannak, ez a „sebezhető csoportok” szabadon bocsátására, és a „magukra hagyott kiskorúakra” irányuló nemzeti politikák kialakításához vezetett. Ezért a statisztikák további differenciálása, melynek segítségével a bevándorlók számán felül további demográfiai és társadalmi-gazdasági információk nyerhetők (ideértve az általuk beszélt nyelvre vonatkozókat), hatással van a politikákra. Ez utóbbi emellett befolyásolhatja a bevándorlók munkaerő-piaci integrációját is.

| 4.4 | A statisztikák precízebb, átfogó vezetése pontosabb előrejelzéseket tesz lehetővé, és ennek megfelelően alapot tud biztosítani például a források jövőbeni megtervezésének. A statisztikák szintén megbízható eszközként szolgálhatnak a források elosztásának támogatásában. Ha az éves statisztikák például azt mutatják, hogy egyre nagyobb számú magára hagyott kiskorú illegális bevándorló lép be az ország területére, forrásokat kell biztosítani, illetve ki kell bővíteni azokat, hogy gondoskodni lehessen az említett csoport megfelelő elhelyezéséről és szolgáltatásokkal való ellátottságukról. |
| --- | --- |

4.4

A statisztikák precízebb, átfogó vezetése pontosabb előrejelzéseket tesz lehetővé, és ennek megfelelően alapot tud biztosítani például a források jövőbeni megtervezésének. A statisztikák szintén megbízható eszközként szolgálhatnak a források elosztásának támogatásában. Ha az éves statisztikák például azt mutatják, hogy egyre nagyobb számú magára hagyott kiskorú illegális bevándorló lép be az ország területére, forrásokat kell biztosítani, illetve ki kell bővíteni azokat, hogy gondoskodni lehessen az említett csoport megfelelő elhelyezéséről és szolgáltatásokkal való ellátottságukról.

| 4.5 | A statisztikák megfelelő kezelése biztosítja, hogy a nyújtott szolgáltatások összhangban legyenek a szolgáltatásokat igénybe vevők szükségleteivel, és a források tagállamok közötti elosztása igazságosan és arányosan történhessen. |
| --- | --- |

4.5

A statisztikák megfelelő kezelése biztosítja, hogy a nyújtott szolgáltatások összhangban legyenek a szolgáltatásokat igénybe vevők szükségleteivel, és a források tagállamok közötti elosztása igazságosan és arányosan történhessen.

| 4.6 | A 25 tagú EU-ban alkalmazott összes bevándorlási törvény összehasonlító felmérése is egyértelműen hasznos lenne az Európai Bizottság számára a bevándorlási politika jobb uniós szintű összehangolásához. Bár a bevándorlás a bel- és igazságügyi pillérhez tartozik, egyre növekvő nyomás figyelhető meg az európai polgárok részéről – főként azokban az országokban, amelyeket érint ez a humán probléma – abba az irányba, hogy az EU szintjén foglalkozzanak a témával. Egy ilyen felmérés célja a statisztikai harmonizáció megvalósítására irányuló munka lenne, elősegítendő a közösségi bevándorlási politikák koherensebbé válását. |
| --- | --- |

4.6

A 25 tagú EU-ban alkalmazott összes bevándorlási törvény összehasonlító felmérése is egyértelműen hasznos lenne az Európai Bizottság számára a bevándorlási politika jobb uniós szintű összehangolásához. Bár a bevándorlás a bel- és igazságügyi pillérhez tartozik, egyre növekvő nyomás figyelhető meg az európai polgárok részéről – főként azokban az országokban, amelyeket érint ez a humán probléma – abba az irányba, hogy az EU szintjén foglalkozzanak a témával. Egy ilyen felmérés célja a statisztikai harmonizáció megvalósítására irányuló munka lenne, elősegítendő a közösségi bevándorlási politikák koherensebbé válását.

| 4.7 | Az illegális bevándorlók jellemzőire vonatkozó megbízható statisztikai információk és felmérések segítséget nyújtanának az EU tagállamainak az illegális bevándorlás alapvető okainak feltárásában. Az említett adatokhoz tartozhatnának a bevándorlók szociális és gazdasági hátterére, szakképzettségére, elvárásaira, illetve a kivándorlás okaira vonatkozó információk. A felmérések eredményeképpen a bevándorlókkal kapcsolatos információk minősége javulhatna, valamint nekik szóló oktatási és képzési programok szerveződhetnének. A bevándorlók védelmére irányuló politikák kialakítása során elengedhetetlen az olyan statisztikák készítése, mint például a nemzetközi védelem iránti kérelem lehetőségéről tájékoztatott bevándorlók száma, a benyújtott kérelmek száma vagy a különböző státuszok megadásáról, illetve elutasításáról szóló határozatok száma (4. cikk). Az adatok összegyűjtésének és feldolgozásának ellenőrzésével a tagállamok hatósági szerveit kellene megbízni, és azokat ennek érdekében új emberekkel, képesítésekkel és eszközökkel kellene ellátni. Feladatuk tehát az lenne, hogy gondoskodjanak az összegyűjtött személyes adatok bizalmas kezeléséről, és hogy évente jelentést készítsenek a nemzeti parlament részére. Az említett információk és statisztikai adatok egybevetéséhez a tagállamoknak közösen kellene gondoskodniuk olyan professzionális tolmácsok felvételéről, akik képesek a kommunikálni a bevándorlókkal, és ezáltal össze tudják gyűjteni a sikeres felméréshez szükséges valamennyi adatot. Az ilyesfajta adatgyűjtés segíthetné a tagállamokat a megfelelő politikák végrehajtásában. A fent említett programok hozzájárulnak a bevándorlóknak a tagállamok társadalmába történő integrációjához, és – egyéb szempontok mellett – a bevándorlók társadalmi hátterével kapcsolatos adatgyűjtésre is rendelkezésre állnak erőforrások. Az ilyesfajta statisztikai eszközök az olyan intézményeket, mint az Európai Megfigyelőközpont, is segítenék az emberi jogok védelmében. |
| --- | --- |

4.7

Az illegális bevándorlók jellemzőire vonatkozó megbízható statisztikai információk és felmérések segítséget nyújtanának az EU tagállamainak az illegális bevándorlás alapvető okainak feltárásában. Az említett adatokhoz tartozhatnának a bevándorlók szociális és gazdasági hátterére, szakképzettségére, elvárásaira, illetve a kivándorlás okaira vonatkozó információk. A felmérések eredményeképpen a bevándorlókkal kapcsolatos információk minősége javulhatna, valamint nekik szóló oktatási és képzési programok szerveződhetnének. A bevándorlók védelmére irányuló politikák kialakítása során elengedhetetlen az olyan statisztikák készítése, mint például a nemzetközi védelem iránti kérelem lehetőségéről tájékoztatott bevándorlók száma, a benyújtott kérelmek száma vagy a különböző státuszok megadásáról, illetve elutasításáról szóló határozatok száma (4. cikk). Az adatok összegyűjtésének és feldolgozásának ellenőrzésével a tagállamok hatósági szerveit kellene megbízni, és azokat ennek érdekében új emberekkel, képesítésekkel és eszközökkel kellene ellátni. Feladatuk tehát az lenne, hogy gondoskodjanak az összegyűjtött személyes adatok bizalmas kezeléséről, és hogy évente jelentést készítsenek a nemzeti parlament részére. Az említett információk és statisztikai adatok egybevetéséhez a tagállamoknak közösen kellene gondoskodniuk olyan professzionális tolmácsok felvételéről, akik képesek a kommunikálni a bevándorlókkal, és ezáltal össze tudják gyűjteni a sikeres felméréshez szükséges valamennyi adatot. Az ilyesfajta adatgyűjtés segíthetné a tagállamokat a megfelelő politikák végrehajtásában. A fent említett programok hozzájárulnak a bevándorlóknak a tagállamok társadalmába történő integrációjához, és – egyéb szempontok mellett – a bevándorlók társadalmi hátterével kapcsolatos adatgyűjtésre is rendelkezésre állnak erőforrások. Az ilyesfajta statisztikai eszközök az olyan intézményeket, mint az Európai Megfigyelőközpont, is segítenék az emberi jogok védelmében.

| 4.8 | Az illegális bevándorlókat fogadó őrzött táborokkal, illetve nyitott központokkal kapcsolatban is szükség van statisztikákra, hogy az Európai Bizottság közös politikát tudjon javasolni ebben a témában. |
| --- | --- |

4.8

Az illegális bevándorlókat fogadó őrzött táborokkal, illetve nyitott központokkal kapcsolatban is szükség van statisztikákra, hogy az Európai Bizottság közös politikát tudjon javasolni ebben a témában.

| 4.9 | A tagállamoknak együtt kellene működniük a bevándorlók – legális és illegális – munkahelyeivel és lakóhelyével kapcsolatos adatok egyeztetését illetően is. Az említett adatok olyan tendenciákról tájékoztatják a 25 tagú EU-t, amelyek segítségével a vendégmunkások életének és körülményeinek javítását célzó programok dolgozhatók ki. A tagállamoknak tehát kötelességük lenne, hogy gondoskodjanak az összegyűjtött személyes adatok bizalmas kezeléséről, az illetékes szerveknek pedig az, hogy évente jelentést készítsenek a nemzeti parlament részére. |
| --- | --- |

4.9

A tagállamoknak együtt kellene működniük a bevándorlók – legális és illegális – munkahelyeivel és lakóhelyével kapcsolatos adatok egyeztetését illetően is. Az említett adatok olyan tendenciákról tájékoztatják a 25 tagú EU-t, amelyek segítségével a vendégmunkások életének és körülményeinek javítását célzó programok dolgozhatók ki. A tagállamoknak tehát kötelességük lenne, hogy gondoskodjanak az összegyűjtött személyes adatok bizalmas kezeléséről, az illetékes szerveknek pedig az, hogy évente jelentést készítsenek a nemzeti parlament részére.

| 4.10 | A statisztikákat figyelemfelkeltő kampányok és integrációs kampányok során is fel lehet majd használni. Ezek a – főként a bevándorlók társadalmi hátterére és képzettségére vonatkozó – statisztikai adatok tovább segíthetnek az uniós polgároknak abban, hogy be tudják fogadni ezeket a bevándorlókat. Ezért az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy ismerje el a társadalmi és képzettségi szempontokra vonatkozó adatok fontosságát. |
| --- | --- |

4.10

A statisztikákat figyelemfelkeltő kampányok és integrációs kampányok során is fel lehet majd használni. Ezek a – főként a bevándorlók társadalmi hátterére és képzettségére vonatkozó – statisztikai adatok tovább segíthetnek az uniós polgároknak abban, hogy be tudják fogadni ezeket a bevándorlókat. Ezért az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy ismerje el a társadalmi és képzettségi szempontokra vonatkozó adatok fontosságát.

| 4.11 | Szintén kiemelt jelentősége van a bevándorlók ellenőrzésének, őrizetének, kiutasításának és integrációjának tekintetében a fogadó országra eső költségeket tartalmazó statisztikáknak, mivel így az EU 25 tagállama segítséget nyújthatna egyfajta közös pénzalap létrehozásában, illetve a szolidaritáson alapuló közös bevándorlási politika kialakításában. A statisztikák a támogatás szükségszerűségének pontosabb felméréséhez is hozzájárulhatnak. |
| --- | --- |

4.11

Szintén kiemelt jelentősége van a bevándorlók ellenőrzésének, őrizetének, kiutasításának és integrációjának tekintetében a fogadó országra eső költségeket tartalmazó statisztikáknak, mivel így az EU 25 tagállama segítséget nyújthatna egyfajta közös pénzalap létrehozásában, illetve a szolidaritáson alapuló közös bevándorlási politika kialakításában. A statisztikák a támogatás szükségszerűségének pontosabb felméréséhez is hozzájárulhatnak.

| 4.12 | Az EGSZB az érkezésre vonatkozó új kritériumok bevezetésére biztatja az Európai Bizottságot, amelyek többek között magukban foglalják a légi, szárazföldi vagy vízi úton történő érkezést, az illegális belépés és tartózkodás megelőzésére (5. cikk), illetve az adatforrások és minőségi normák javítására (9. cikk) vonatkozó, átfogóbb statisztikák létrehozásának érdekében. |
| --- | --- |

4.12

Az EGSZB az érkezésre vonatkozó új kritériumok bevezetésére biztatja az Európai Bizottságot, amelyek többek között magukban foglalják a légi, szárazföldi vagy vízi úton történő érkezést, az illegális belépés és tartózkodás megelőzésére (5. cikk), illetve az adatforrások és minőségi normák javítására (9. cikk) vonatkozó, átfogóbb statisztikák létrehozásának érdekében.

5.   A nemzetközi védelem biztosításának szükségessége az illegális bevándorlók számára

| 5.1 | Az utóbbi években illegális bevándorlók tömege érkezett Európába Afrika Szaharától délre eső területeiről és más afrikai országokból. Az illegális bevándorlók, illetve menekültjogért folyamodók gyakran olyan személyek, akik származási országukat többek között vallási, faji vagy politikai üldöztetés, polgárháború, éhínség, szegénység, természeti katasztrófák vagy gazdasági problémák elől menekülve hagyták el. Sokan közülük jelen voltak, amikor családtagjaikat megölték, megkínozták, vagy más atrocitásokat követtek el ellenük, esetleg el is választották őket családtagjaiktól. Az útjuk során szerzett tapasztalatok traumát okoznak az illegális bevándorlóknak, akik emiatt sebezhetővé válnak, és védelemre szorulnak. A kivándorlás indítékairól gyűjtött minőségi statisztikai információk rávilágíthatnak a bevándorlás okaira, elősegítve a menedékjogra és emberkereskedelemre vonatkozó politikák további alakítását és értékelését. |
| --- | --- |

5.1

Az utóbbi években illegális bevándorlók tömege érkezett Európába Afrika Szaharától délre eső területeiről és más afrikai országokból. Az illegális bevándorlók, illetve menekültjogért folyamodók gyakran olyan személyek, akik származási országukat többek között vallási, faji vagy politikai üldöztetés, polgárháború, éhínség, szegénység, természeti katasztrófák vagy gazdasági problémák elől menekülve hagyták el. Sokan közülük jelen voltak, amikor családtagjaikat megölték, megkínozták, vagy más atrocitásokat követtek el ellenük, esetleg el is választották őket családtagjaiktól. Az útjuk során szerzett tapasztalatok traumát okoznak az illegális bevándorlóknak, akik emiatt sebezhetővé válnak, és védelemre szorulnak. A kivándorlás indítékairól gyűjtött minőségi statisztikai információk rávilágíthatnak a bevándorlás okaira, elősegítve a menedékjogra és emberkereskedelemre vonatkozó politikák további alakítását és értékelését.

| 5.2 | Az illegális bevándorlókat fogadó országoknak, valamint minden olyan személynek, aki munkája során kapcsolatba kerül velük, be kell tartania a nemzetközi emberi jogokból adódó kötelezettségeket, valamint a bevándorlással és a menekültekkel kapcsolatos nemzeti jogszabályokat, hogy védelmet tudjon nyújtani a bevándorlóknak. A fogadó országok biztonsági erőinek (a hadseregnek és a rendőrségnek) alapvető kötelessége, hogy segítséget nyújtsanak, megtegyék az életmentő intézkedéseket, és a közösségi minimumszabályoknak megfelelően gondoskodjanak a menekültek fogadásáról. Ezen belül, amennyiben szükség van rá, orvosi kezelést biztosítanak, valamint lehetőség szerint megállapítják az illegális bevándorló származási országát és egyéb demográfiai adatait. A bevándorlónak alapvető joga, hogy tájékoztatást kapjon arról, hogyan folyamodhat menedékjogért. A bevándorlók védelmére irányuló politikák kialakítása során elengedhetetlen az olyan statisztikák készítése, amelyek például a nemzetközi védelem iránti kérelmekről tájékoztatott bevándorlók számára, a benyújtott kérelmek számára vagy a különböző státuszok megadásáról, illetve elutasításáról szóló határozatok számára (4. cikk) vonatkoznak. |
| --- | --- |

5.2

Az illegális bevándorlókat fogadó országoknak, valamint minden olyan személynek, aki munkája során kapcsolatba kerül velük, be kell tartania a nemzetközi emberi jogokból adódó kötelezettségeket, valamint a bevándorlással és a menekültekkel kapcsolatos nemzeti jogszabályokat, hogy védelmet tudjon nyújtani a bevándorlóknak. A fogadó országok biztonsági erőinek (a hadseregnek és a rendőrségnek) alapvető kötelessége, hogy segítséget nyújtsanak, megtegyék az életmentő intézkedéseket, és a közösségi minimumszabályoknak megfelelően gondoskodjanak a menekültek fogadásáról. Ezen belül, amennyiben szükség van rá, orvosi kezelést biztosítanak, valamint lehetőség szerint megállapítják az illegális bevándorló származási országát és egyéb demográfiai adatait. A bevándorlónak alapvető joga, hogy tájékoztatást kapjon arról, hogyan folyamodhat menedékjogért. A bevándorlók védelmére irányuló politikák kialakítása során elengedhetetlen az olyan statisztikák készítése, amelyek például a nemzetközi védelem iránti kérelmekről tájékoztatott bevándorlók számára, a benyújtott kérelmek számára vagy a különböző státuszok megadásáról, illetve elutasításáról szóló határozatok számára (4. cikk) vonatkoznak.

| 5.3 | A fogadó országoknak be kell tartaniuk a nemzetközi emberi jogokból adódó kötelezettségeket, amelyekért a nemzetközi, illetve regionális egyezmények, nyilatkozatok, vagy szerződések aláírásával vállaltak felelősséget. Az Európai Unió az Acquis egyik legfőbb követelményeként elvárja, hogy a tagállamok tagjai legyenek az 1951-es Menekültügyi Egyezménynek, valamint az 1967-es Az alapvető emberi jogokról és szabadságokról szóló európai egyezménynek (ECHR). Az előbbi egyezmények hátterét adó alapvető dokumentum az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata (UNHR), amely magában foglalja a menedékjogért folyamodás jogát is. A Menekültügyi Egyezmény meghatározó elem a nemzetközi emberi jogok keretein belül. Később más egyezmények követték, mint például az 1984-es Kínzás Elleni Egyezmény, vagy a Gyermekjogi Egyezmény. (7) A tagállamoknak figyelembe kell venniük a közösségi irányelveket is, úgymint a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003/9/EK irányelvet (8), a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló 2004/83/EK irányelvet (9) és a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló 2005/85/EK irányelvet. (10). |
| --- | --- |

5.3

A fogadó országoknak be kell tartaniuk a nemzetközi emberi jogokból adódó kötelezettségeket, amelyekért a nemzetközi, illetve regionális egyezmények, nyilatkozatok, vagy szerződések aláírásával vállaltak felelősséget. Az Európai Unió az Acquis egyik legfőbb követelményeként elvárja, hogy a tagállamok tagjai legyenek az 1951-es Menekültügyi Egyezménynek, valamint az 1967-es Az alapvető emberi jogokról és szabadságokról szóló európai egyezménynek (ECHR). Az előbbi egyezmények hátterét adó alapvető dokumentum az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata (UNHR), amely magában foglalja a menedékjogért folyamodás jogát is. A Menekültügyi Egyezmény meghatározó elem a nemzetközi emberi jogok keretein belül. Később más egyezmények követték, mint például az 1984-es Kínzás Elleni Egyezmény, vagy a Gyermekjogi Egyezmény. (7) A tagállamoknak figyelembe kell venniük a közösségi irányelveket is, úgymint a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003/9/EK irányelvet (8), a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló 2004/83/EK irányelvet (9) és a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló 2005/85/EK irányelvet. (10).

| 5.4 | Lényeges tehát, hogy a fogadó országok tiszteletben tartsák ezeket az egyezményeket annak érdekében, hogy a menedékjogért folyamodók alapvető védelemben részesüljenek és ne küldjék vissza őket, amíg ki nem értékelik menedékjogra vonatkozó kérelmüket, és amíg meg nem állapítják humanitárius, menekült, vagy egyéb státuszukat. |
| --- | --- |

5.4

Lényeges tehát, hogy a fogadó országok tiszteletben tartsák ezeket az egyezményeket annak érdekében, hogy a menedékjogért folyamodók alapvető védelemben részesüljenek és ne küldjék vissza őket, amíg ki nem értékelik menedékjogra vonatkozó kérelmüket, és amíg meg nem állapítják humanitárius, menekült, vagy egyéb státuszukat.

| 5.5 | A 2. cikkben rögzített bevándorlással kapcsolatos meghatározások tagállami alkalmazásainak, illetve a fent említett 4. cikk összehasonlító felmérése (mindkét cikk a fent említett forrásból származik) nagy mértékben hozzájárulna a bevándorlók nemzetközi védelmének biztosításához. |
| --- | --- |

5.5

A 2. cikkben rögzített bevándorlással kapcsolatos meghatározások tagállami alkalmazásainak, illetve a fent említett 4. cikk összehasonlító felmérése (mindkét cikk a fent említett forrásból származik) nagy mértékben hozzájárulna a bevándorlók nemzetközi védelmének biztosításához.

Brüsszel, 2006. április 20.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  1-B cikk.

1

(2)  Az EGSZB 2006. január 19-i„Alapvető jogok és jogérvényesülés” című véleménye, előadó: Brenda King (CESE 32/2006).

2

Az EGSZB 2006. február 14-i„A migrációs áramlások igazgatása” című véleménye, előadó: An Le Nouail Marličre (CESE 234/2006).

Az EGSZB 2005. december 14-i„Javaslat tanácsi határozatra a 2007-2013 közötti időszakra »A terrorizmus megelőzése, arra való felkészültség és következményeinek kezelése« elnevezésű, egyedi program létrehozásáról” tárgyban kidolgozott véleménye, előadó: Miguel Ángel Cabra de Luna (CESE 1496/2005).

(3)  Az Elnökségi Következtetések 30. pontja.

3

(4)  III-267-5. cikk.

4

(5)  Az EGSZB 2005. június 9-i„Zöld könyv a gazdasági migráció kezelésének uniós megközelítéséről” című véleménye, előadó: Luis Miguel Pariza Castańos (HL C 286., 2005.11.17.)

5

(6)  Lásd az 5. lábjegyzetet és az 1.5. pontot.

6

(7)  Allan Mackey (bevándorlásügyi bíró, Egyesült Királyság) „Policies serving migratory purposes and the need to assure protection to asylum seekers and refugees” (Migrációs célokat szolgáló politikák – a védelem biztosításának szükségessége a menedékjogért folyamodók és menekültek számára) című, a 2005. december 15–16-án, Máltán megrendezett TAIEX szemináriumon ismertetett tanulmánya.

7

(8)  Az EGSZB 2001. november 7-i véleménye „A menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló tanácsi irányelvre tett javaslatról”. Előadó: Dario Mengozzi és Luis Miguel Pariza Castańos (HL C 48., 2002.2.21.).

8

(9)  Az EGSZB 2002. május 13-i véleménye „A harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló tanácsi irányelvre tett javaslatról”. Előadó: An Le Nouail Marličre (HL C 221., 2002.9.17.).

9

(10)  Az EGSZB 2001. április 6-i véleménye „A menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló tanácsi irányelvre tett javaslatról”. Előadó: Vítor Melícias (HL C 193., 2001.7.10.)

10

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/35

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat tanácsi rendeletre a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről”

(COM(2005) 649 final – 2005/0259 (CNS))

(2006/C 185/07)

2006. február 13-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti témában.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció (SOC) 2006. március 20-án elfogadta véleményét (előadó: Daniel RETUREAU).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (az április 20-i ülésnapon) a jelen véleményt 133 szavazattal 3 ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta.

1.   Az EGSZB véleményének összefoglalása

| 1.1 | A rendeletjavaslat hatálya alá tartozó jogterület az Európai Közösséget létrehozó szerződés 65. cikke alá tartozik, és jogalapját e Szerződés 61. cikkének c) pontja jelenti; figyelembe véve a tartási hátralékoknak és azok határokon átnyúló behajtásának sajátos természetét, a rendeletjavaslat megfelelő módon eleget tesz az arányosság és a szubszidiaritás elveinek mind a bíróságok és a nemzeti jogok, mind pedig a bírósági eljárás alanyainak vonatkozásában. |
| --- | --- |

1.1

A rendeletjavaslat hatálya alá tartozó jogterület az Európai Közösséget létrehozó szerződés 65. cikke alá tartozik, és jogalapját e Szerződés 61. cikkének c) pontja jelenti; figyelembe véve a tartási hátralékoknak és azok határokon átnyúló behajtásának sajátos természetét, a rendeletjavaslat megfelelő módon eleget tesz az arányosság és a szubszidiaritás elveinek mind a bíróságok és a nemzeti jogok, mind pedig a bírósági eljárás alanyainak vonatkozásában.

| 1.2 | A szóban forgó kérdés egyszerre érinti a családjogot és a tartási követelések behajtását, szociális téren pedig az elszegényedés kockázatát is felveti, amit figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

1.2

A szóban forgó kérdés egyszerre érinti a családjogot és a tartási követelések behajtását, szociális téren pedig az elszegényedés kockázatát is felveti, amit figyelembe kell venni.

| 1.3 | A tervezet szintén megfelel a világosság és jogbiztonság követelményeinek a peres felek, az érintett harmadik személyek és a közigazgatási szervek irányában is; ezenkívül védi a személyes adatokat a jogvita rendezésétől és a kötelezett kötelezettségeinek teljesítésétől idegen bármilyen felhasználástól. |
| --- | --- |

1.3

A tervezet szintén megfelel a világosság és jogbiztonság követelményeinek a peres felek, az érintett harmadik személyek és a közigazgatási szervek irányában is; ezenkívül védi a személyes adatokat a jogvita rendezésétől és a kötelezett kötelezettségeinek teljesítésétől idegen bármilyen felhasználástól.

| 1.4 | Az EGSZB bizonyos egyedi megjegyzéseket is figyelembe véve helyesli az Európai Bizottság jogalkotási kezdeményezését és üdvözli a megfelelő jogalkotás érdekében – főként az előzetes konzultáció során és a minőségi jogi fogalmazást megelőző előzetes hatástanulmány készítése révén – tett erőfeszítéseket; hasonlóképpen helyesli a rendelet számára választott formát, valamint az elfogadott jogalapot, mely könnyebben képes harmonizálni a joganyagot olyankor, amikor abban európai összetevő is található a nemzeti jogok között továbbra is fennálló eltérések ellenére. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB bizonyos egyedi megjegyzéseket is figyelembe véve helyesli az Európai Bizottság jogalkotási kezdeményezését és üdvözli a megfelelő jogalkotás érdekében – főként az előzetes konzultáció során és a minőségi jogi fogalmazást megelőző előzetes hatástanulmány készítése révén – tett erőfeszítéseket; hasonlóképpen helyesli a rendelet számára választott formát, valamint az elfogadott jogalapot, mely könnyebben képes harmonizálni a joganyagot olyankor, amikor abban európai összetevő is található a nemzeti jogok között továbbra is fennálló eltérések ellenére.

| 1.5 | Bár kevés ragállam ratifikálta a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogra vonatkozó Hágai Egyezményt, nagyobb részük (25-ből 17) ratifikálta az e tárgyban hozott határozatok végrehajtásáról szóló egyezményt. Ugyanakkor a kifejezésre jutott fenntartások és a külföldön született határozatok ellen a priori felhozható belső közrendi záradékok miatt lehetetlennek bizonyulhat egy ilyen határozat végrehajtatása még akkor is, ha a határozat egy másik résztvevő államtól származik. Ez az állapot a bírósági határozatok közösségi térségen belüli szabad mozgásának állít akadályokat, ezeket pedig meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

1.5

Bár kevés ragállam ratifikálta a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogra vonatkozó Hágai Egyezményt, nagyobb részük (25-ből 17) ratifikálta az e tárgyban hozott határozatok végrehajtásáról szóló egyezményt. Ugyanakkor a kifejezésre jutott fenntartások és a külföldön született határozatok ellen a priori felhozható belső közrendi záradékok miatt lehetetlennek bizonyulhat egy ilyen határozat végrehajtatása még akkor is, ha a határozat egy másik résztvevő államtól származik. Ez az állapot a bírósági határozatok közösségi térségen belüli szabad mozgásának állít akadályokat, ezeket pedig meg kell szüntetni.

| 1.6 | Az EGSZB tehát felkéri a Tanácsot a javasolt rendelet jóváhagyására: ez utóbbi jogbiztonságot teremt majd, és az európai nők és férfiak érdekében a határokon átnyúló esetekben gyakorlati megoldásokat biztosít a jogosultak számára a tartásdíjak behajtásához. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB tehát felkéri a Tanácsot a javasolt rendelet jóváhagyására: ez utóbbi jogbiztonságot teremt majd, és az európai nők és férfiak érdekében a határokon átnyúló esetekben gyakorlati megoldásokat biztosít a jogosultak számára a tartásdíjak behajtásához.

| 1.7 | Végül az EGSZB felkéri az Egyesült Királyság és az Ír Köztársaság kormányát, hogy fontolják meg e rendelethez való csatlakozásuk (opt in) lehetőségeit, valamint Dánia kormányát, hogy könnyítse meg a tartásdíjak vonatkozásában hozott határozatok végrehajtását a tartási kötelezettségekről szóló, az ország által ratifikált Hágai Egyezmény értelmében, továbbá, hogy fontolja meg e célból ad hoc együttműködések kialakítását a többi tagországgal, amikor erre felkérik. |
| --- | --- |

1.7

Végül az EGSZB felkéri az Egyesült Királyság és az Ír Köztársaság kormányát, hogy fontolják meg e rendelethez való csatlakozásuk (opt in) lehetőségeit, valamint Dánia kormányát, hogy könnyítse meg a tartásdíjak vonatkozásában hozott határozatok végrehajtását a tartási kötelezettségekről szóló, az ország által ratifikált Hágai Egyezmény értelmében, továbbá, hogy fontolja meg e célból ad hoc együttműködések kialakítását a többi tagországgal, amikor erre felkérik.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

2.1   A javaslat eredete, nemzetközi dimenziója

| 2.1.1 | A polgári ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerésének 2000. november 30-án elfogadott programja a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlését kérte a tartásra jogosultak érdekében, akik számára a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló „Brüsszel I” (1) rendelet kell, hogy védelmet nyújtson. E program szerint szükséges lehet az eljárások harmonizálása során néhány közös eljárási szabályt hozni, valamint a valamely tagállamban hozott bírósági határozatoknak a címzett tagállamban történő leghatékonyabb végrehajtására törekedni, különösen a kötelezett vagyonának pontos azonosítása révén. |
| --- | --- |

2.1.1

A polgári ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerésének 2000. november 30-án elfogadott programja a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlését kérte a tartásra jogosultak érdekében, akik számára a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló „Brüsszel I” (1) rendelet kell, hogy védelmet nyújtson. E program szerint szükséges lehet az eljárások harmonizálása során néhány közös eljárási szabályt hozni, valamint a valamely tagállamban hozott bírósági határozatoknak a címzett tagállamban történő leghatékonyabb végrehajtására törekedni, különösen a kötelezett vagyonának pontos azonosítása révén.

| 2.1.2 | A kölcsönös elismerés elvének a tagállamok igazságügyi hatóságai közötti együttműködés keretében kell megvalósulnia a kollíziós szabályok harmonizálása révén. |
| --- | --- |

2.1.2

A kölcsönös elismerés elvének a tagállamok igazságügyi hatóságai közötti együttműködés keretében kell megvalósulnia a kollíziós szabályok harmonizálása révén.

| 2.1.3 | A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia a tartási kötelezettségekre vonatkozóan fennálló egyezmények modernizálásán dolgozik, az Európai Bizottság szerint pedig a közösségi és a nemzetközi intézkedés egymást kiegészíti; a hágai kezdeményezés pedig lehetővé teszi a harmadik országokkal való együttműködés további fejlesztését, ami az EU-ba később átvihető eredményeket hozhat. |
| --- | --- |

2.1.3

A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia a tartási kötelezettségekre vonatkozóan fennálló egyezmények modernizálásán dolgozik, az Európai Bizottság szerint pedig a közösségi és a nemzetközi intézkedés egymást kiegészíti; a hágai kezdeményezés pedig lehetővé teszi a harmadik országokkal való együttműködés további fejlesztését, ami az EU-ba később átvihető eredményeket hozhat.

2.2   A rendeletjavaslat célkitűzései

| 2.2.1 | A javaslat célja, hogy megszüntesse mindazon akadályokat, melyek az Európai Unió egyik tagországában lakó jogosult számára a tartási követelések behajtásának útjában állnak egy másik tagországban. |
| --- | --- |

2.2.1

A javaslat célja, hogy megszüntesse mindazon akadályokat, melyek az Európai Unió egyik tagországában lakó jogosult számára a tartási követelések behajtásának útjában állnak egy másik tagországban.

| 2.2.2 | A jogosult számára lehetővé kell tenni, hogy térítésmentesen olyan közvetlen végrehajtási okiratot kaphasson, mely az európai igazságügyi térségben a tartásdíjfizetés rendszeres teljesítését eredményezi. |
| --- | --- |

2.2.2

A jogosult számára lehetővé kell tenni, hogy térítésmentesen olyan közvetlen végrehajtási okiratot kaphasson, mely az európai igazságügyi térségben a tartásdíjfizetés rendszeres teljesítését eredményezi.

| 2.2.3 | Olyan egységes és ambiciózus jogi eszközt kell találni, mely a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés valamennyi vonatkozó területét lefedi, mert jelenleg nem létezik egységes rendszer. A tartásdíj és a tartásdíjra jogosult személy fogalma országonként más és más, az egy határozat végrehajtásának megtagadására vonatkozó lehetőség pedig a közösségi joggal szemben egyelőre elsőbbséget élvező 1973-as Hágai Egyezményhez (26. cikk) csatolt fenntartásokból ered; az Európai Bizottság ennek a – Brüsszel I-es rendeletben szereplő – kivételnek az eltörlését javasolja a tartásdíjjal kapcsolatos tartozások beszedését segítő ad hoc eszköz bevezetésével. |
| --- | --- |

2.2.3

Olyan egységes és ambiciózus jogi eszközt kell találni, mely a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés valamennyi vonatkozó területét lefedi, mert jelenleg nem létezik egységes rendszer. A tartásdíj és a tartásdíjra jogosult személy fogalma országonként más és más, az egy határozat végrehajtásának megtagadására vonatkozó lehetőség pedig a közösségi joggal szemben egyelőre elsőbbséget élvező 1973-as Hágai Egyezményhez (26. cikk) csatolt fenntartásokból ered; az Európai Bizottság ennek a – Brüsszel I-es rendeletben szereplő – kivételnek az eltörlését javasolja a tartásdíjjal kapcsolatos tartozások beszedését segítő ad hoc eszköz bevezetésével.

2.3   A javasolt rendelet tartalma

| 2.3.1 | A kollíziós szabályok harmonizálása; ha az alkalmazandó jogot harmonizált szabályok határozzák meg, az könnyíti a határozat szabad mozgását, a határozatot pedig olyan nemzeti jog szerint fogják meghozni, mely elegendő és egyértelmű kapcsolatban áll a tartásdíjra jogosult és a tartásdíjra kötelezett családi helyzetével. |
| --- | --- |

2.3.1

A kollíziós szabályok harmonizálása; ha az alkalmazandó jogot harmonizált szabályok határozzák meg, az könnyíti a határozat szabad mozgását, a határozatot pedig olyan nemzeti jog szerint fogják meghozni, mely elegendő és egyértelmű kapcsolatban áll a tartásdíjra jogosult és a tartásdíjra kötelezett családi helyzetével.

| 2.3.2 | A határozat elismerése és közvetlen végrehajthatósága az Európai Unió egész területén. |
| --- | --- |

2.3.2

A határozat elismerése és közvetlen végrehajthatósága az Európai Unió egész területén.

| 2.3.3 | A kötelezett tartózkodási helye szerinti állam által foganatosított közvetlen végrehajtási intézkedések, beleértve a kötelezett anyagi helyzetével kapcsolatos információkhoz való hozzáférést és a kötelezett béréből vagy bankszámlájáról való letiltást lehetővé tevő jogi eszközök bevezetését is. |
| --- | --- |

2.3.3

A kötelezett tartózkodási helye szerinti állam által foganatosított közvetlen végrehajtási intézkedések, beleértve a kötelezett anyagi helyzetével kapcsolatos információkhoz való hozzáférést és a kötelezett béréből vagy bankszámlájáról való letiltást lehetővé tevő jogi eszközök bevezetését is.

| 2.3.4 | A tartási igények privilegizált jellegének erősítése; a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés megerősítése: ehhez lásd a rendelet mellékletében foglalt formanyomtatványokat. |
| --- | --- |

2.3.4

A tartási igények privilegizált jellegének erősítése; a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés megerősítése: ehhez lásd a rendelet mellékletében foglalt formanyomtatványokat.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB elismeri a tartásdíjak országhatárokon átnyúló behajtásával kapcsolatos különleges rendeletre vonatkozó javaslat szükséges és arányos voltát. Lex specialis mivoltánál fogva a rendelet felülírja a polgári együttműködés általános rendelkezéseit; visszaállítja a közösségi jog elsőbbségét egy a tagállamok akaratánál fogva eddig kivételt képező területen, ugyanakkor azonban nem változtatja meg a tagországok belső jogrendjét. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB elismeri a tartásdíjak országhatárokon átnyúló behajtásával kapcsolatos különleges rendeletre vonatkozó javaslat szükséges és arányos voltát. Lex specialis mivoltánál fogva a rendelet felülírja a polgári együttműködés általános rendelkezéseit; visszaállítja a közösségi jog elsőbbségét egy a tagállamok akaratánál fogva eddig kivételt képező területen, ugyanakkor azonban nem változtatja meg a tagországok belső jogrendjét.

| 3.2 | A kötelezett vagyoni helyzetének megállapításával és a behajtással kapcsolatos módozatok a magánélethez való jog tiszteletben tartását és az adatok bizalmas kezelését szavatolják. Ugyanakkor a kötelezettnek tájékoztatnia kell a jogosultat és az eredetileg eljáró bíróságot a munkáltatójával vagy a bankszámlájával kapcsolatos bármely változásról. |
| --- | --- |

3.2

A kötelezett vagyoni helyzetének megállapításával és a behajtással kapcsolatos módozatok a magánélethez való jog tiszteletben tartását és az adatok bizalmas kezelését szavatolják. Ugyanakkor a kötelezettnek tájékoztatnia kell a jogosultat és az eredetileg eljáró bíróságot a munkáltatójával vagy a bankszámlájával kapcsolatos bármely változásról.

| 3.3 | A rendelet megoldásokat kínál a tartásdíjra jogosult számára, de nem hagyja figyelmen kívül a kötelezettnek a tartási követelés vitatására vagy az összeg felülvizsgálatának kérelmezésére vonatkozó jogát sem; a felülvizsgálati kérelem felfüggeszti a végrehajtási intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.3

A rendelet megoldásokat kínál a tartásdíjra jogosult számára, de nem hagyja figyelmen kívül a kötelezettnek a tartási követelés vitatására vagy az összeg felülvizsgálatának kérelmezésére vonatkozó jogát sem; a felülvizsgálati kérelem felfüggeszti a végrehajtási intézkedéseket.

| 3.4 | A végrehajtási eljárás a végrehajtás államának eljárása szerint zajlik, bármely államtól származzon is a határozat. |
| --- | --- |

3.4

A végrehajtási eljárás a végrehajtás államának eljárása szerint zajlik, bármely államtól származzon is a határozat.

| 3.5 | A zöld könyv (2) előzetes megjelentetése, a konzultációk és szakértői találkozók megszervezése, valamint az egyes tagországokat jellemző helyzetről készített tanulmány elkészítése együttesen vezetett egy koherens, világos és a gyakorlati szempontok figyelembevételével jól megszerkesztett javaslat megszületéséhez, melynek révén lehetővé válik a tartásdíjak határokon átnyúló behajtása előtt tornyosuló akadályok megszüntetése. |
| --- | --- |

3.5

A zöld könyv (2) előzetes megjelentetése, a konzultációk és szakértői találkozók megszervezése, valamint az egyes tagországokat jellemző helyzetről készített tanulmány elkészítése együttesen vezetett egy koherens, világos és a gyakorlati szempontok figyelembevételével jól megszerkesztett javaslat megszületéséhez, melynek révén lehetővé válik a tartásdíjak határokon átnyúló behajtása előtt tornyosuló akadályok megszüntetése.

4.   Egyedi megjegyzések

4.1   3. cikk

Az EGSZB szerint a joghatóság meghatározásának elsődleges szempontja a jogosult szokásos lakóhelye kell, hogy legyen, így az a) és a b) bekezdések megcserélését javasolja.

4.2   15. cikk

Az EGSZB szerint a jogosultra minden esetben vonatkoznia kell a számára tartási jogosultságot biztosító törvénynek, mivel nem engedhető meg egy őt ettől a jogosultságtól megfosztó bármely más törvényre való hivatkozás, kivéve a jelen rendelet által is elfogadott, a közrendre vonatkozó kényszerítő okot.

4.3   35. cikk

Az EGSZB szerint a bankszámla befagyasztásának elrendelése nem lehet teljes, hanem a tartási kötelezettség teljesítéséhez szükséges összegekre kell korlátozódnia, ellenkező esetben ugyanis a számlatulajdonost határozatlan időre megfosztanák megélhetési forrásaitól egészen a lényegi ítélet megszületéséig. Az EGSZB megítélése szerint ez az intézkedés láthatólag nem áll(na) arányban az elérni kívánt eredménnyel.

Brüsszel, 2006. április 20.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet.

1

(2)  COM(2004) 254 final.

2

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/37

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának javításáról”

(COM(2005) 507 final – 2005/0214 (COD))

(2006/C 185/08)

2005. december 15-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2006. március 20-án elfogadta. (Előadó: Ursula ENGELEN-KEFER.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (az április 20-i ülésnapon) 103 szavazattal 19 ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Az EGSZB következtetései és ajánlásai

| 1.1 | Az EGSZB pozitívan értékeli az Európai Bizottság által javasolt célokat és támogatja őket, bár az elérésükre szolgáló intézkedésekről különféleképpen vélekedik. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB pozitívan értékeli az Európai Bizottság által javasolt célokat és támogatja őket, bár az elérésükre szolgáló intézkedésekről különféleképpen vélekedik.

| 1.2 | Főként az kétséges, hogy az eltérések és kivételek szabályozása a célok tényleges elérését tekintve megfelelő-e. Ez egyrészt a hordozhatóság eltérési szabályozását érinti, másrészt a jogosultságok megszerzési idejének csökkentésére vonatkozó előírások hosszú átmeneti időszakát. |
| --- | --- |

1.2

Főként az kétséges, hogy az eltérések és kivételek szabályozása a célok tényleges elérését tekintve megfelelő-e. Ez egyrészt a hordozhatóság eltérési szabályozását érinti, másrészt a jogosultságok megszerzési idejének csökkentésére vonatkozó előírások hosszú átmeneti időszakát.

| 1.3 | Mindenekelőtt azonban csak akkor lehet elérni a mobilitás megkönnyítésének és az időskori kiegészítő jövedelem hatékony biztosításának célját, ha a tagállamok különböző adórendszerei is közelítenek egymáshoz. |
| --- | --- |

1.3

Mindenekelőtt azonban csak akkor lehet elérni a mobilitás megkönnyítésének és az időskori kiegészítő jövedelem hatékony biztosításának célját, ha a tagállamok különböző adórendszerei is közelítenek egymáshoz.

| 1.4 | Az irányelvjavaslat további kidolgozása során ezért a következő szempontokat kell figyelembe venni:






  — | A munkavállalói mobilitás akadályainak megszüntetéséhez messzemenően összehangolt rendszer szükséges, mind a kiegészítő nyugdíjjogosultságok megszerzésére, mind megtartására és hordozhatóságára vonatkozóan. Ebben az esetben megfelelően figyelembe kell venni a kiegészítő nyugdíjak tagállamonként különböző rendszereire gyakorolt hatásokat és a potenciálisan magasabb költségeket a kiegészítő nyugdíjrendszereken belül. |
| --- | --- | --- |

1.4

Az irányelvjavaslat további kidolgozása során ezért a következő szempontokat kell figyelembe venni:

—

A munkavállalói mobilitás akadályainak megszüntetéséhez messzemenően összehangolt rendszer szükséges, mind a kiegészítő nyugdíjjogosultságok megszerzésére, mind megtartására és hordozhatóságára vonatkozóan. Ebben az esetben megfelelően figyelembe kell venni a kiegészítő nyugdíjak tagállamonként különböző rendszereire gyakorolt hatásokat és a potenciálisan magasabb költségeket a kiegészítő nyugdíjrendszereken belül.

| — | A kiegészítő nyugdíjrendszerek felépítése során szükséges és kívánatos a munkaadók pénzügyi részesedése. A negatív hatások elkerüléséhez ezért átmeneti szabályozások szükségesek, amelyek lehetővé teszik, hogy a munkaadók fokozatosan igazítsák ki az ellátási szabályozást. |
| --- | --- |

—

A kiegészítő nyugdíjrendszerek felépítése során szükséges és kívánatos a munkaadók pénzügyi részesedése. A negatív hatások elkerüléséhez ezért átmeneti szabályozások szükségesek, amelyek lehetővé teszik, hogy a munkaadók fokozatosan igazítsák ki az ellátási szabályozást.

| — | Az irányelv alapvető céljainak eléréséhez a végrehajtás határidejét minél szűkebben és a tényleges nemzeti igényekhez mérten kell megszabni. |
| --- | --- |

—

Az irányelv alapvető céljainak eléréséhez a végrehajtás határidejét minél szűkebben és a tényleges nemzeti igényekhez mérten kell megszabni.

| — | Ugyanígy át kellene gondolni bizonyos végrehajtási módok általános és korlátozatlan időre szóló kiemelését az irányelv hatálya alól. |
| --- | --- |

—

Ugyanígy át kellene gondolni bizonyos végrehajtási módok általános és korlátozatlan időre szóló kiemelését az irányelv hatálya alól.

| — | A mobilitás akadályainak megszüntetése érdekében a kiegészítő nyugdíjak rendszerének terén végzett tevékenységeket az ilyen rendszerek adóügyi kezeléséhez kapcsolódva kell kifejleszteni. |
| --- | --- |

—

A mobilitás akadályainak megszüntetése érdekében a kiegészítő nyugdíjak rendszerének terén végzett tevékenységeket az ilyen rendszerek adóügyi kezeléséhez kapcsolódva kell kifejleszteni.

2.   Bevezetés

Az Európai Bizottság 2005. október 20-án tett javaslatot a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre. Javaslatát azzal indokolja, hogy a kiegészítő nyugdíjak rendszerének az időskori ellátás terén betöltött, egyre növekvő jelentősége szükségessé teszi a mobilitás akadályainak megszüntetését. Ennek során mind a tagállamok közötti, mind a tagállamokon belüli munkahelyváltás akadályait le kell építeni.

| 2.1 | Az Európai Bizottság megnevezi a megszüntetendő akadályokat:






  — | a nyugdíjjogosultság megszerzésének feltételei, |
| --- | --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság megnevezi a megszüntetendő akadályokat:

—

a nyugdíjjogosultság megszerzésének feltételei,

| — | a nyugvó nyugdíjjogosultság megőrzésére vonatkozó előírások, |
| --- | --- |

—

a nyugvó nyugdíjjogosultság megőrzésére vonatkozó előírások,

| — | a jogosultságok hordozhatóságának szabályozása. |
| --- | --- |

—

a jogosultságok hordozhatóságának szabályozása.

Az Európai Bizottság nézetei szerint ezenkívül akkor fokozódhat a mobilitás, ha a munkavállalók (jobb) tájékoztatást kapnak arról, hogy a munkahelyváltás milyen következményekkel jár a kiegészítő nyugdíjjogosultságra nézve.

| 2.2 | Az Európai Bizottság a javaslatot egy európai szintű, többéves információ- és tapasztalatcsere következményének tekinti. A szociális partnerek közötti megegyezésről nem kezdődtek tárgyalások a közösségi cselekvés céljáról és eszközeiről való különféle elképzelések miatt. |
| --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottság a javaslatot egy európai szintű, többéves információ- és tapasztalatcsere következményének tekinti. A szociális partnerek közötti megegyezésről nem kezdődtek tárgyalások a közösségi cselekvés céljáról és eszközeiről való különféle elképzelések miatt.

| 2.3 | Az EK-Szerződés 42. és 94. cikke alapján az Európai Bizottság a javaslattal közös alapot szándékozik teremteni a tagállamok vonatkozó jogszabályainak kialakításához. Ennek célja az is, hogy a vállalatok más tagállamokban való tevékenységének megkezdését ne akadályozza az, hogy nehéz képzett munkaerőre szert tenni, mivel a munkaerőt a kiegészítő nyugdíjrendszerek szabályozása más vállalatokhoz köti. |
| --- | --- |

2.3

Az EK-Szerződés 42. és 94. cikke alapján az Európai Bizottság a javaslattal közös alapot szándékozik teremteni a tagállamok vonatkozó jogszabályainak kialakításához. Ennek célja az is, hogy a vállalatok más tagállamokban való tevékenységének megkezdését ne akadályozza az, hogy nehéz képzett munkaerőre szert tenni, mivel a munkaerőt a kiegészítő nyugdíjrendszerek szabályozása más vállalatokhoz köti.

| 2.4 | Az irányelv eszközének választását az Európai Bizottság azzal indokolja, hogy a kiegészítő nyugdíjak rendszereinek nemzeti sajátosságait figyelembe véve csak így lehet kiegyensúlyozott viszonyt létrehozni a munkavállalóknak a mobilitáshoz szükséges jogai és a nemzeti jogalkotók szükséges rugalmassága között. |
| --- | --- |

2.4

Az irányelv eszközének választását az Európai Bizottság azzal indokolja, hogy a kiegészítő nyugdíjak rendszereinek nemzeti sajátosságait figyelembe véve csak így lehet kiegyensúlyozott viszonyt létrehozni a munkavállalóknak a mobilitáshoz szükséges jogai és a nemzeti jogalkotók szükséges rugalmassága között.

3.   A javaslat lényegi tartalma

| 3.1 | Az irányelv a 98/49/EK irányelvvel megegyezően határozza meg a szabályozási területen használt fogalmakat. |
| --- | --- |

3.1

Az irányelv a 98/49/EK irányelvvel megegyezően határozza meg a szabályozási területen használt fogalmakat.

| 3.2 | A javaslat alapelvként határozza meg, hogy a kiegészítő nyugdíjrendszerbe a munkavállaló által vagy a munkavállaló nevében a munkaadó által befizetett járulékok a munkaviszony befejeztével nem veszhetnek el akkor sem, ha e járulékok révén a munkavállaló még nem szerzett jogosultságot a későbbi nyugdíjra. Biztosítani kell tehát a befizetett járulékok visszatérítését vagy hordozhatóságát. |
| --- | --- |

3.2

A javaslat alapelvként határozza meg, hogy a kiegészítő nyugdíjrendszerbe a munkavállaló által vagy a munkavállaló nevében a munkaadó által befizetett járulékok a munkaviszony befejeztével nem veszhetnek el akkor sem, ha e járulékok révén a munkavállaló még nem szerzett jogosultságot a későbbi nyugdíjra. Biztosítani kell tehát a befizetett járulékok visszatérítését vagy hordozhatóságát.

| 3.3 | Ahhoz, hogy éppen a fiatal munkavállalók ne veszítsék el jogosultságukat munkahelyváltás esetén, az Európai Bizottság nézete szerint a minimális korhatár, amelytől lehetséges a kiegészítő nyugdíjjogosultság megszerzése, a tagállamokban nem haladhatja meg a 21 évet.
  Emellett a várakozási idő, vagyis az az idő, amelynek a munkaviszony létrejötte után el kell telnie ahhoz, hogy a munkavállaló a kiegészítő nyugdíjrendszer tagjává válhasson, legfeljebb egy évet tehet ki.
  Az úgynevezett „próbaidő”, vagyis az az időszak, amelynek a járulékfizetés megkezdésétől el kell telnie ahhoz, hogy a járulékok jogosultsághoz vezessenek, ehhez hasonlóan nem lehet hosszabb két évnél. |
| --- | --- |

3.3

Ahhoz, hogy éppen a fiatal munkavállalók ne veszítsék el jogosultságukat munkahelyváltás esetén, az Európai Bizottság nézete szerint a minimális korhatár, amelytől lehetséges a kiegészítő nyugdíjjogosultság megszerzése, a tagállamokban nem haladhatja meg a 21 évet.

Emellett a várakozási idő, vagyis az az idő, amelynek a munkaviszony létrejötte után el kell telnie ahhoz, hogy a munkavállaló a kiegészítő nyugdíjrendszer tagjává válhasson, legfeljebb egy évet tehet ki.

Az úgynevezett „próbaidő”, vagyis az az időszak, amelynek a járulékfizetés megkezdésétől el kell telnie ahhoz, hogy a járulékok jogosultsághoz vezessenek, ehhez hasonlóan nem lehet hosszabb két évnél.

| 3.4 | Az Európai Bizottság véleménye szerint szükséges a nyugvó nyugdíjjogosultság igazságos kiigazítása, melynek során a tagállamoknak kell eldönteniük, milyen formában és milyen eszközökkel történjen ez. Ezenkívül a kiegészítő nyugdíjrendszereknél a csekély összegű várományok esetében a hordozhatóság lehetősége mellett biztosítani kell a váromány kifizetését is, ha az nem lép túl egy bizonyos (a tagállamok által meghatározott) küszöbértéket. |
| --- | --- |

3.4

Az Európai Bizottság véleménye szerint szükséges a nyugvó nyugdíjjogosultság igazságos kiigazítása, melynek során a tagállamoknak kell eldönteniük, milyen formában és milyen eszközökkel történjen ez. Ezenkívül a kiegészítő nyugdíjrendszereknél a csekély összegű várományok esetében a hordozhatóság lehetősége mellett biztosítani kell a váromány kifizetését is, ha az nem lép túl egy bizonyos (a tagállamok által meghatározott) küszöbértéket.

| 3.5 | A mobilitás fokozásához és a munkahelyváltás hátrányainak kiküszöböléséhez meg kell könnyíteni a megszerzett jogosultságnak az egyik munkaadó kiegészítő nyugdíjrendszeréből a másik munkaadó rendszerébe történő átvitelét. Ehhez az is hozzátartozik, hogy az átvitel nem vezethet pénzügyi hátrányokhoz például a különböző kiszámítási módok vagy aránytalanul magas költségek következtében. |
| --- | --- |

3.5

A mobilitás fokozásához és a munkahelyváltás hátrányainak kiküszöböléséhez meg kell könnyíteni a megszerzett jogosultságnak az egyik munkaadó kiegészítő nyugdíjrendszeréből a másik munkaadó rendszerébe történő átvitelét. Ehhez az is hozzátartozik, hogy az átvitel nem vezethet pénzügyi hátrányokhoz például a különböző kiszámítási módok vagy aránytalanul magas költségek következtében.

| 3.6 | Az adott munkavállalónak kell meghagyni a döntést arról, hogy a jogosultságát át szeretné-e vinni vagy a régi ellátórendszerben hagyni. |
| --- | --- |

3.6

Az adott munkavállalónak kell meghagyni a döntést arról, hogy a jogosultságát át szeretné-e vinni vagy a régi ellátórendszerben hagyni.

| 3.7 | A javaslat szerint emellett a munkavállalókat kérésükre és megfelelő határidőn belül tájékoztatni kell arról, hogy a munkahelyváltás milyen következményekkel jár a kiegészítő nyugdíjjogosultságra nézve. |
| --- | --- |

3.7

A javaslat szerint emellett a munkavállalókat kérésükre és megfelelő határidőn belül tájékoztatni kell arról, hogy a munkahelyváltás milyen következményekkel jár a kiegészítő nyugdíjjogosultságra nézve.

3.8   Végrehajtás

Az irányelvet legkésőbb 2008. július 1-jéig kell átültetni a tagállami jogba.

A jogosultság megszerzési idejének két évre való csökkentésére a tagállamok további 60 hónapos időt vehetnek igénybe (2008. július 1-jétől számítva). Ennek igénybevételét pontosan meg kell indokolni.

| 3.9 | Ezenkívül a támogatási pénztárakat, a nyugdíjkifizetésre képzett céltartalékokat alkalmazó vállalatokat és a felosztó-kirovó rendszerű kiegészítő nyugdíjrendszereket határozatlan időre ki lehet venni az átviteli lehetőségek közül. A konkrét indokokról tájékoztatni kell az Európai Bizottságot. Az érintett tagállamoknak közölniük kell, milyen intézkedéseket tettek vagy terveznek a hordozhatóság megvalósításához. Ezután legkésőbb 2018-ig meg kell vizsgálni, hogy szükségesek-e további intézkedések a hordozhatóság javítására e rendszerek esetében is. |
| --- | --- |

3.9

Ezenkívül a támogatási pénztárakat, a nyugdíjkifizetésre képzett céltartalékokat alkalmazó vállalatokat és a felosztó-kirovó rendszerű kiegészítő nyugdíjrendszereket határozatlan időre ki lehet venni az átviteli lehetőségek közül. A konkrét indokokról tájékoztatni kell az Európai Bizottságot. Az érintett tagállamoknak közölniük kell, milyen intézkedéseket tettek vagy terveznek a hordozhatóság megvalósításához. Ezután legkésőbb 2018-ig meg kell vizsgálni, hogy szükségesek-e további intézkedések a hordozhatóság javítására e rendszerek esetében is.

4.   Általános értékelés

| 4.1 | Mivel a szociális partnerek túlságosan eltérően vélekednek az európai szabályozás hatóköréről és tartalmáról, a szociális partnerek közötti, az EK-Szerződés 139. cikkében foglalt megegyezés lehetőségének alkalmazására nem került sor. |
| --- | --- |

4.1

Mivel a szociális partnerek túlságosan eltérően vélekednek az európai szabályozás hatóköréről és tartalmáról, a szociális partnerek közötti, az EK-Szerződés 139. cikkében foglalt megegyezés lehetőségének alkalmazására nem került sor.

| 4.2 | Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP mindenesetre elismerték a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretegyezmény preambulumában, hogy a vállalati szociális rendszerek esetében innovációk szükségesek a jelenlegi feltételekhez történő alkalmazkodáshoz, illetve főként ahhoz, hogy lehetővé váljon a jogosultságok hordozhatósága. |
| --- | --- |

4.2

Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP mindenesetre elismerték a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretegyezmény preambulumában, hogy a vállalati szociális rendszerek esetében innovációk szükségesek a jelenlegi feltételekhez történő alkalmazkodáshoz, illetve főként ahhoz, hogy lehetővé váljon a jogosultságok hordozhatósága.

| 4.3 | Ebben egyértelmű az azonos szándék: foglalkozni kell a kiegészítő nyugdíjjogosultságok megszerzése és megtartása jogalapjának közelítésével. Még ha a határozott idejű munkaszerződések kontextusa más is, mint a munkavállalók szabad áramlása, az egyezményt aláíró felek elismerik, hogy változnak a foglalkoztatási feltételek, és hogy ez szükségessé teszi a vállalati szociális rendszerek kiigazításait. |
| --- | --- |

4.3

Ebben egyértelmű az azonos szándék: foglalkozni kell a kiegészítő nyugdíjjogosultságok megszerzése és megtartása jogalapjának közelítésével. Még ha a határozott idejű munkaszerződések kontextusa más is, mint a munkavállalók szabad áramlása, az egyezményt aláíró felek elismerik, hogy változnak a foglalkoztatási feltételek, és hogy ez szükségessé teszi a vállalati szociális rendszerek kiigazításait.

| 4.4 | Ez megfelel egyébként annak a fontos szerepnek is, amely sok tagállamban a szociális partnereknek jut a kiegészítő nyugdíjrendszerek kialakításánál. Mivel azonban a szociális partnerek intézkedései a nemzeti szintre korlátozódnak (illetve kell korlátozódniuk), mégis ésszerű az Európai Bizottság szándéka, az irányelv kidolgozása. |
| --- | --- |

4.4

Ez megfelel egyébként annak a fontos szerepnek is, amely sok tagállamban a szociális partnereknek jut a kiegészítő nyugdíjrendszerek kialakításánál. Mivel azonban a szociális partnerek intézkedései a nemzeti szintre korlátozódnak (illetve kell korlátozódniuk), mégis ésszerű az Európai Bizottság szándéka, az irányelv kidolgozása.

| 4.4.1 | A kiegészítő nyugdíjrendszerekre vonatkozó pontos rendelkezéseket a tagállamok szintjén, a szociális partnerek közötti kollektív szerződések útján is rögzíteni kell. A jogosultság megszerzésének feltételeiről európai szinten kibocsátott előírásoknak tehát az alapkérdésekre kell szorítkozniuk, csupán iránymutatásokat adva az állami szinten meghozandó intézkedésekhez. A kapcsolódó kollektív tárgyalások során a szociális partnerek számára megfelelő mozgásteret kell biztosítani. |
| --- | --- |

4.4.1

A kiegészítő nyugdíjrendszerekre vonatkozó pontos rendelkezéseket a tagállamok szintjén, a szociális partnerek közötti kollektív szerződések útján is rögzíteni kell. A jogosultság megszerzésének feltételeiről európai szinten kibocsátott előírásoknak tehát az alapkérdésekre kell szorítkozniuk, csupán iránymutatásokat adva az állami szinten meghozandó intézkedésekhez. A kapcsolódó kollektív tárgyalások során a szociális partnerek számára megfelelő mozgásteret kell biztosítani.

| 4.4.2 | Az irányelvjavaslat 4. cikkét az alábbi szöveggel lenne célszerű felváltani: „Ha feltételeket – például minimális korhatárt, várakozási és/vagy próbaidőket – határoznak meg a jogosultság megszerzéséhez, e feltételeknek korrekteknek kell lenniük és objektív (és nem diszkriminatív) alapokon kell nyugodniuk.” |
| --- | --- |

4.4.2

Az irányelvjavaslat 4. cikkét az alábbi szöveggel lenne célszerű felváltani: „Ha feltételeket – például minimális korhatárt, várakozási és/vagy próbaidőket – határoznak meg a jogosultság megszerzéséhez, e feltételeknek korrekteknek kell lenniük és objektív (és nem diszkriminatív) alapokon kell nyugodniuk.”

| 4.5 | A munkahelyváltás hátrányos hatással lehet a kiegészítő nyugdíjjogosultság megszerzésére és a várományok nagyságára.
  Ez befolyásolja a munkavállalók döntését a munkahelyváltásról, még ha számos más tényezőtől is függ az ilyen döntés. |
| --- | --- |

4.5

A munkahelyváltás hátrányos hatással lehet a kiegészítő nyugdíjjogosultság megszerzésére és a várományok nagyságára.

Ez befolyásolja a munkavállalók döntését a munkahelyváltásról, még ha számos más tényezőtől is függ az ilyen döntés.

| 4.6 | Főként a demográfiai változásokból adódóan a jövőben a törvény által előírt nyugdíjbiztosításból származó juttatás önmagában nem lesz elegendő az életszínvonal fenntartásához még azokban a tagállamokban sem, ahol a törvény által előírt nyugdíjbiztosítás az időskori jövedelem legfontosabb forrása. A kiegészítő nyugdíjrendszerek ezért egyre nagyobb jelentőséggel bírnak, még ha őket is hátrányosan befolyásolhatják a demográfiai változások. |
| --- | --- |

4.6

Főként a demográfiai változásokból adódóan a jövőben a törvény által előírt nyugdíjbiztosításból származó juttatás önmagában nem lesz elegendő az életszínvonal fenntartásához még azokban a tagállamokban sem, ahol a törvény által előírt nyugdíjbiztosítás az időskori jövedelem legfontosabb forrása. A kiegészítő nyugdíjrendszerek ezért egyre nagyobb jelentőséggel bírnak, még ha őket is hátrányosan befolyásolhatják a demográfiai változások.

| 4.7 | Az európai belső piac alapvető célját, a személyek szabad mozgásának biztosítását elismerve, valamint a kiegészítő nyugdíjrendszerek keretfeltételei javításának szükségességét tekintve ezért pozitívan értékelhető az Európai Bizottság megközelítése, a kiegészítő nyugdíjrendszerek terén a mobilitás akadályainak megszüntetésén való munkálkodás. |
| --- | --- |

4.7

Az európai belső piac alapvető célját, a személyek szabad mozgásának biztosítását elismerve, valamint a kiegészítő nyugdíjrendszerek keretfeltételei javításának szükségességét tekintve ezért pozitívan értékelhető az Európai Bizottság megközelítése, a kiegészítő nyugdíjrendszerek terén a mobilitás akadályainak megszüntetésén való munkálkodás.

| 4.8 | Emellett az EK-Szerződés 40. cikke azt írja elő, hogy „a Tanács ... irányelvek vagy rendeletek formájában megállapítja azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a munkavállalók ... szabad mozgását megvalósítsák”. Így a 40. cikk megerősíti a javaslat 42. cikkben foglalt jogalapját. |
| --- | --- |

4.8

Emellett az EK-Szerződés 40. cikke azt írja elő, hogy „a Tanács ... irányelvek vagy rendeletek formájában megállapítja azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a munkavállalók ... szabad mozgását megvalósítsák”. Így a 40. cikk megerősíti a javaslat 42. cikkben foglalt jogalapját.

| 4.9 | A lisszaboni stratégia alapvető céljának eléréséhez, az európai gazdasági térségnek a tudásalapú társadalom megteremtése által való erősítéséhez is nagy jelentőségű a mobilitás akadályainak megszüntetése. A tudásalapú társadalom a társadalmi fejlődés előfeltétele, egyben a legfontosabb produktív erő. A polgárok ötletgazdagságán és az innováción alapul. Erősítéséhez állandó tudás- és tapasztalatcsere szükséges. A munkavállalók mobilitása nagymértékben hozzájárulhat ehhez. A szociális kohézió biztosítása emellett a lisszaboni stratégia részét képezi. Ezért ebből a szempontból is támogatandók az Európai Bizottság irányelvtervezetének célkitűzései. |
| --- | --- |

4.9

A lisszaboni stratégia alapvető céljának eléréséhez, az európai gazdasági térségnek a tudásalapú társadalom megteremtése által való erősítéséhez is nagy jelentőségű a mobilitás akadályainak megszüntetése. A tudásalapú társadalom a társadalmi fejlődés előfeltétele, egyben a legfontosabb produktív erő. A polgárok ötletgazdagságán és az innováción alapul. Erősítéséhez állandó tudás- és tapasztalatcsere szükséges. A munkavállalók mobilitása nagymértékben hozzájárulhat ehhez. A szociális kohézió biztosítása emellett a lisszaboni stratégia részét képezi. Ezért ebből a szempontból is támogatandók az Európai Bizottság irányelvtervezetének célkitűzései.

| 4.10 | Egyébként ne feledjük, hogy már a Tanács 1971. június 14-i, 1408/71. számú, a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül vándorló munkavállalók és családjaik esetében való alkalmazásáról szóló rendelete is foglalkozott a nyugdíjellátás tekintetében (is) felmerülő hátrányok elkerülésével. A rendelet az első szociálpolitikai eszközök egyikeként meg kívánta szüntetni a mobilitás akadályait, illetve hátrányos következményeit. Az Európai Bizottság javaslata ennyiben e politika következetes folytatását jelenti, főként azt figyelembe véve, hogy a kiegészítő nyugdíjrendszerekre vonatkozóan hiányos a szabályozás, amit az időskori életszínvonal egyre növekvő jelentőségére tekintettel pótolni kell. |
| --- | --- |

4.10

Egyébként ne feledjük, hogy már a Tanács 1971. június 14-i, 1408/71. számú, a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül vándorló munkavállalók és családjaik esetében való alkalmazásáról szóló rendelete is foglalkozott a nyugdíjellátás tekintetében (is) felmerülő hátrányok elkerülésével. A rendelet az első szociálpolitikai eszközök egyikeként meg kívánta szüntetni a mobilitás akadályait, illetve hátrányos következményeit. Az Európai Bizottság javaslata ennyiben e politika következetes folytatását jelenti, főként azt figyelembe véve, hogy a kiegészítő nyugdíjrendszerekre vonatkozóan hiányos a szabályozás, amit az időskori életszínvonal egyre növekvő jelentőségére tekintettel pótolni kell.

| 4.11 | Mivel az Európai Bizottság 2006-ot „A munkavállalói mobilitás évének” nevezte ki, jelenleg helyénvalónak tűnnek a mobilitás akadályainak leépítésére irányuló tevékenységek. |
| --- | --- |

4.11

Mivel az Európai Bizottság 2006-ot „A munkavállalói mobilitás évének” nevezte ki, jelenleg helyénvalónak tűnnek a mobilitás akadályainak leépítésére irányuló tevékenységek.

| 4.12 | Az egyes tagállamokban különbözőek a kiegészítő nyugdíjrendszerek, ebből adódóan csak európai keretben történhet meg a különböző rendszerek egymáshoz igazítása azzal a céllal, hogy könnyebbé váljon az egyik kiegészítő nyugdíjrendszerről egy másik rendszerre való váltás. |
| --- | --- |

4.12

Az egyes tagállamokban különbözőek a kiegészítő nyugdíjrendszerek, ebből adódóan csak európai keretben történhet meg a különböző rendszerek egymáshoz igazítása azzal a céllal, hogy könnyebbé váljon az egyik kiegészítő nyugdíjrendszerről egy másik rendszerre való váltás.

| 4.13 | Ha ezt meg lehet határozni európai szinten, akkor az élet- és munkakörülmények homogenitását tekintve kevésbé lenne célszerű egyrészt javítani az országhatárokon átnyúló váltás esetében történő kiigazítást, másrészt azonban figyelmen kívül hagyni a tagállamon belüli váltást. Ezért megfelelőnek tűnik az Európai Bizottság megközelítése, amely szerint a munkavállalói mobilitás határokon átnyúló és határokon belüli akadályait is meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

4.13

Ha ezt meg lehet határozni európai szinten, akkor az élet- és munkakörülmények homogenitását tekintve kevésbé lenne célszerű egyrészt javítani az országhatárokon átnyúló váltás esetében történő kiigazítást, másrészt azonban figyelmen kívül hagyni a tagállamon belüli váltást. Ezért megfelelőnek tűnik az Európai Bizottság megközelítése, amely szerint a munkavállalói mobilitás határokon átnyúló és határokon belüli akadályait is meg kell szüntetni.

| 4.14 | Az irányelvjavaslat azonban figyelmen kívül hagy egy lényeges szabályozási területet, mégpedig a kiegészítő nyugdíjrendszerek adóztatásának közelítését, pedig a kiegészítő nyugdíjrendszerek tagállamonként különböző adóügyi kezelése lényeges akadálya a mobilitásnak, ugyanis előfordulhat, hogy a munkavállalók duplán adóznak (egyrészt a járulékok, másrészt a juttatások után). A mellőzés oka, hogy ha a javaslat az adóztatásra is kiterjedne, akkor már a Tanács egyhangú jóváhagyására lenne szükség, ami azzal a kockázattal jár, hogy az irányelv elakadhat. Ezért az Európai Bizottság az adóztatás kérdését 2001. április 19-i közleménye révén igyekezett megoldani, és jelenleg több tagállam ellen is szabálysértési eljárást folytat. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság e téren tett lépései nélkül nem érhető el a kitűzött cél: a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának javítása. |
| --- | --- |

4.14

Az irányelvjavaslat azonban figyelmen kívül hagy egy lényeges szabályozási területet, mégpedig a kiegészítő nyugdíjrendszerek adóztatásának közelítését, pedig a kiegészítő nyugdíjrendszerek tagállamonként különböző adóügyi kezelése lényeges akadálya a mobilitásnak, ugyanis előfordulhat, hogy a munkavállalók duplán adóznak (egyrészt a járulékok, másrészt a juttatások után). A mellőzés oka, hogy ha a javaslat az adóztatásra is kiterjedne, akkor már a Tanács egyhangú jóváhagyására lenne szükség, ami azzal a kockázattal jár, hogy az irányelv elakadhat. Ezért az Európai Bizottság az adóztatás kérdését 2001. április 19-i közleménye révén igyekezett megoldani, és jelenleg több tagállam ellen is szabálysértési eljárást folytat. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság e téren tett lépései nélkül nem érhető el a kitűzött cél: a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának javítása.

5.   Az egyes szabályozásokról

| 5.1 | Sokminden alátámasztja, hogy a munkahelyváltásról szóló döntést valóban negatívan befolyásolhatják a hosszú várakozási idők, a jogosultság megszerzésének hosszú határideje, valamint a magas minimális korhatár.
  Ezért helyes az Európai Bizottság megközelítése, mely szerint csökkenteni kell a várakozási időt, a minimális korhatárt és a jogosultság megszerzésének idejét. Ennyiben esetleg elképzelhető lenne, hogy a választott intézkedéseket az ilyen akadályok teljes kiküszöbölésének első lépéseként tekintsük. |
| --- | --- |

5.1

Sokminden alátámasztja, hogy a munkahelyváltásról szóló döntést valóban negatívan befolyásolhatják a hosszú várakozási idők, a jogosultság megszerzésének hosszú határideje, valamint a magas minimális korhatár.

Ezért helyes az Európai Bizottság megközelítése, mely szerint csökkenteni kell a várakozási időt, a minimális korhatárt és a jogosultság megszerzésének idejét. Ennyiben esetleg elképzelhető lenne, hogy a választott intézkedéseket az ilyen akadályok teljes kiküszöbölésének első lépéseként tekintsük.

| 5.2 | Mindenképpen figyelembe kell venni azonban azokat a hatásokat is, amelyeket a javasolt szabályozások gyakorolhatnak elsősorban az önkéntes, a munkaadó által finanszírozott kiegészítő nyugdíjrendszerekre. Számolni kell azzal az aggállyal is, hogy ezek az intézkedések nagyobb pénzügyi ráfordítással járnak. Ez veszélyeztetné az ilyen rendszerek további fenntartására való készséget. |
| --- | --- |

5.2

Mindenképpen figyelembe kell venni azonban azokat a hatásokat is, amelyeket a javasolt szabályozások gyakorolhatnak elsősorban az önkéntes, a munkaadó által finanszírozott kiegészítő nyugdíjrendszerekre. Számolni kell azzal az aggállyal is, hogy ezek az intézkedések nagyobb pénzügyi ráfordítással járnak. Ez veszélyeztetné az ilyen rendszerek további fenntartására való készséget.

| 5.3 | A munkaadó által finanszírozott önkéntes kötelezettségvállalások szintén fontos személyzetpolitikai eszközt jelentenek. A legjobb munkaerőért való versengés szempontjából ezért a változó demográfiai viszonyok és a szakképzett munkaerő iránti növekvő igény esetén is jelentős érdeke fűződhetne a munkaadói oldalnak ahhoz, hogy korán, rövid munkaviszony után is vállalásokat tegyen. A kiegészítő ellátás ezenkívül csak egy olyan személyzetpolitikai eszköz a sok közül, amelynél az ellátó jelleg áll előtérben. Másrészről a hosszabb várakozási és próbaidők megjutalmazzák a munkavállalót munkáltatója iránt tanúsított hűségéért, és ezáltal növelik a kérdéses vállalkozásban eltöltött időt. |
| --- | --- |

5.3

A munkaadó által finanszírozott önkéntes kötelezettségvállalások szintén fontos személyzetpolitikai eszközt jelentenek. A legjobb munkaerőért való versengés szempontjából ezért a változó demográfiai viszonyok és a szakképzett munkaerő iránti növekvő igény esetén is jelentős érdeke fűződhetne a munkaadói oldalnak ahhoz, hogy korán, rövid munkaviszony után is vállalásokat tegyen. A kiegészítő ellátás ezenkívül csak egy olyan személyzetpolitikai eszköz a sok közül, amelynél az ellátó jelleg áll előtérben. Másrészről a hosszabb várakozási és próbaidők megjutalmazzák a munkavállalót munkáltatója iránt tanúsított hűségéért, és ezáltal növelik a kérdéses vállalkozásban eltöltött időt.

| 5.4 | Összességében véve azt is figyelembe kell venni, hogy a tagállamokban különböző fejlettségű viszonyban állnak egymással az olyan kiegészítő nyugdíjrendszerek, amelyeket (csak) a munkaadó finanszíroz, és azok, amelyeket a munkavállalók finanszíroznak saját hozzájárulásukkal. E különbségek figyelembevételéhez elképzelhető lenne a tagállamok közötti differenciálás lehetővé tétele a rendszerek finanszírozása alapján. |
| --- | --- |

5.4

Összességében véve azt is figyelembe kell venni, hogy a tagállamokban különböző fejlettségű viszonyban állnak egymással az olyan kiegészítő nyugdíjrendszerek, amelyeket (csak) a munkaadó finanszíroz, és azok, amelyeket a munkavállalók finanszíroznak saját hozzájárulásukkal. E különbségek figyelembevételéhez elképzelhető lenne a tagállamok közötti differenciálás lehetővé tétele a rendszerek finanszírozása alapján.

| 5.5 | Világosan ki kell emelni az Európai Bizottság megközelítését, amely szerint a más EU-tagállamokban tevékenységet kezdeni szándékozó vállalatok esetében le kell építeni a verseny akadályait. A hosszú határidők és a magas belépési életkor ugyanis lekötik a munkaerőt, és ezzel akadályozzák a mobilitást. |
| --- | --- |

5.5

Világosan ki kell emelni az Európai Bizottság megközelítését, amely szerint a más EU-tagállamokban tevékenységet kezdeni szándékozó vállalatok esetében le kell építeni a verseny akadályait. A hosszú határidők és a magas belépési életkor ugyanis lekötik a munkaerőt, és ezzel akadályozzák a mobilitást.

| 5.6 | Az Európai Bizottság egyébként annyiban számol a fokozatos kiigazítás igényével, hogy a nyugdíjjogosultság megszerzési idejéről szóló előírások végrehajtásához meghosszabbított határidő vehető igénybe. |
| --- | --- |

5.6

Az Európai Bizottság egyébként annyiban számol a fokozatos kiigazítás igényével, hogy a nyugdíjjogosultság megszerzési idejéről szóló előírások végrehajtásához meghosszabbított határidő vehető igénybe.

| 5.7 | A nyugvó nyugdíjjogosultság megőrzését illetően vitathatatlan, hogy a kiigazítás kötelezővé tétele megnövelné a kiegészítő nyugdíjrendszeren belüli pénzügyi ráfordítást.
  Másrészt azonban ez elsősorban a munkaadói vállalások formájától függ. Ha járulékfizetési vállalásokról van szó, akkor a nyugvó jogosultságok kiigazításának aligha van értelme, mivel a felhalmozott tőke értéke a tőkepiac alakulásától és a hozamoktól függ. Ez azonban esetleg hátrányos következményekkel járhat a juttatási rendszerek szempontjából, mivel nem kerülne sor ilyen vállalásokra. |
| --- | --- |

5.7

A nyugvó nyugdíjjogosultság megőrzését illetően vitathatatlan, hogy a kiigazítás kötelezővé tétele megnövelné a kiegészítő nyugdíjrendszeren belüli pénzügyi ráfordítást.

Másrészt azonban ez elsősorban a munkaadói vállalások formájától függ. Ha járulékfizetési vállalásokról van szó, akkor a nyugvó jogosultságok kiigazításának aligha van értelme, mivel a felhalmozott tőke értéke a tőkepiac alakulásától és a hozamoktól függ. Ez azonban esetleg hátrányos következményekkel járhat a juttatási rendszerek szempontjából, mivel nem kerülne sor ilyen vállalásokra.

| 5.8 | A kiegészítő nyugdíjellátásnak a törvény által előírt nyugdíjrendszerek jogosultságainak megfelelő kiegészítését illető funkcióját tekintve azonban szükséges a kiigazítás. A javaslat jelenlegi megfogalmazása csak csekély mértékben kötelező jellegű a tagállamok megfelelő intézkedéseit illetően, és a (7) preambulumbekezdésben felsorolt példák is csak ösztönzésként értékelhetők. Emellett nem egyértelmű, hogy az Európai Bizottság „igazságos” kiigazításról való elképzeléseinek megfelel-e, ha a vállalathoz való hűséget értékelik indokként a különböző kiigazításhoz, illetve a kifizetések, nem a várományok kiigazításának kötelezettségéhez. |
| --- | --- |

5.8

A kiegészítő nyugdíjellátásnak a törvény által előírt nyugdíjrendszerek jogosultságainak megfelelő kiegészítését illető funkcióját tekintve azonban szükséges a kiigazítás. A javaslat jelenlegi megfogalmazása csak csekély mértékben kötelező jellegű a tagállamok megfelelő intézkedéseit illetően, és a (7) preambulumbekezdésben felsorolt példák is csak ösztönzésként értékelhetők. Emellett nem egyértelmű, hogy az Európai Bizottság „igazságos” kiigazításról való elképzeléseinek megfelel-e, ha a vállalathoz való hűséget értékelik indokként a különböző kiigazításhoz, illetve a kifizetések, nem a várományok kiigazításának kötelezettségéhez.

| 5.9 | Megfelelőnek tűnik az a lehetőség, hogy egy bizonyos, a nemzeti szokásoknak megfelelően meghatározandó küszöbérték alatt a várományokat ne lehessen átvinni, hanem térítsék vissza. |
| --- | --- |

5.9

Megfelelőnek tűnik az a lehetőség, hogy egy bizonyos, a nemzeti szokásoknak megfelelően meghatározandó küszöbérték alatt a várományokat ne lehessen átvinni, hanem térítsék vissza.

| 5.10 | A várományok kifizetéséről vagy megtartásáról szóló döntést mindenesetre a kiegészítő nyugdíjrendszereknek kell meghozniuk. Az egyes munkavállalók számára azonban még az általános előírások szerint csekélynek tekintett váromány is rendkívül jelentős lehet mint rendszeres öregkori kiegészítő jövedelem. A munkavállalót az akarata ellenére történő visszatérítés ezért esetleg meg is akadályozhatja a munkahelyváltásban. |
| --- | --- |

5.10

A várományok kifizetéséről vagy megtartásáról szóló döntést mindenesetre a kiegészítő nyugdíjrendszereknek kell meghozniuk. Az egyes munkavállalók számára azonban még az általános előírások szerint csekélynek tekintett váromány is rendkívül jelentős lehet mint rendszeres öregkori kiegészítő jövedelem. A munkavállalót az akarata ellenére történő visszatérítés ezért esetleg meg is akadályozhatja a munkahelyváltásban.

| 5.11 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság javaslatának céljait a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságával kapcsolatban. Az EGSZB főként azt üdvözli, hogy az Európai Bizottság nem csupán a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának javítására tesz javaslatot, hanem átfogóbb megközelítéssel a mobilitás akadályainak megszüntetésére törekszik a kiegészítő ellátórendszerek terén. |
| --- | --- |

5.11

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság javaslatának céljait a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságával kapcsolatban. Az EGSZB főként azt üdvözli, hogy az Európai Bizottság nem csupán a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának javítására tesz javaslatot, hanem átfogóbb megközelítéssel a mobilitás akadályainak megszüntetésére törekszik a kiegészítő ellátórendszerek terén.

| 5.12 | A hordozhatóság szabályozását illetően különösen pozitív tényként emelendő ki, hogy az Európai Bizottság elképzelései szerint a munkavállalónak nem származhat pénzügyi hátránya a jogosultság átviteléből. Ez az irányelv célkitűzését szolgálja. A munkavállaló ugyanis csak akkor fog a munkahelyváltás és ezzel az átvitel mellett dönteni, ha az átvitel számára pénzügyi hátrányok nélkül valósulhat meg. |
| --- | --- |

5.12

A hordozhatóság szabályozását illetően különösen pozitív tényként emelendő ki, hogy az Európai Bizottság elképzelései szerint a munkavállalónak nem származhat pénzügyi hátránya a jogosultság átviteléből. Ez az irányelv célkitűzését szolgálja. A munkavállaló ugyanis csak akkor fog a munkahelyváltás és ezzel az átvitel mellett dönteni, ha az átvitel számára pénzügyi hátrányok nélkül valósulhat meg.

| 5.13 | A javított tájékoztatási kötelezettségre vonatkozóan is meg kell állapítani, hogy a konkrét javaslatok hozzájárulhatnak az irányelv céljának eléréséhez, még ha figyelembe kell is venni, hogy az ilyen kötelezettségeket a konkrét lehetőségekhez kell mérni, főként a kisebb vállalatok esetében. |
| --- | --- |

5.13

A javított tájékoztatási kötelezettségre vonatkozóan is meg kell állapítani, hogy a konkrét javaslatok hozzájárulhatnak az irányelv céljának eléréséhez, még ha figyelembe kell is venni, hogy az ilyen kötelezettségeket a konkrét lehetőségekhez kell mérni, főként a kisebb vállalatok esetében.

| 5.14 | Bírálóan kell azonban megjegyeznünk, hogy a 6. cikk 1. bekezdése a 3. cikk (f) pontjában megadott definíció alapján úgy értelmezhető, hogy csak az a munkavállaló tarthat igényt a kiegészítő nyugdíjjogosultságának átvitelére, aki saját döntése alapján vált munkahelyet. Ezzel azonban jelentős hátrányba kerülnének az elbocsátott munkavállalók. Ezért – az öregkori szegénység megakadályozásának szükséges céljára is tekintettel – úgy tűnik, hogy a 6. cikk 1. bekezdésének alkalmazási területébe be kell vonni a munkahelyváltás minden formáját. |
| --- | --- |

5.14

Bírálóan kell azonban megjegyeznünk, hogy a 6. cikk 1. bekezdése a 3. cikk (f) pontjában megadott definíció alapján úgy értelmezhető, hogy csak az a munkavállaló tarthat igényt a kiegészítő nyugdíjjogosultságának átvitelére, aki saját döntése alapján vált munkahelyet. Ezzel azonban jelentős hátrányba kerülnének az elbocsátott munkavállalók. Ezért – az öregkori szegénység megakadályozásának szükséges céljára is tekintettel – úgy tűnik, hogy a 6. cikk 1. bekezdésének alkalmazási területébe be kell vonni a munkahelyváltás minden formáját.

| 5.15 | Ezenkívül ellentétes lenne az irányelv alapvető céljával, ha bizonyos kiegészítő nyugdíjrendszereket alapvetően kivonnának a hordozhatóság alól. Bár a tagállamoknak tájékoztatniuk kell az Európai Bizottságot arról, hogy milyen intézkedéseket hoznak az ilyen rendszerek figyelembevételéhez, az évek óta folyó vitákat és az időskori ellátás stabil második oszlopának sürgősen szükséges létrehozását tekintve lehetségesnek tűnik, hogy ez nem elegendő. Másrészt pedig a tagállami rendszerek különbözősége miatt csak megfelelő átmeneti határidők esetén számíthatunk az Európai Bizottság javaslatának elfogadására. Ezért ajánlatos lenne konkrét határidőket és feltételeket előírni. |
| --- | --- |

5.15

Ezenkívül ellentétes lenne az irányelv alapvető céljával, ha bizonyos kiegészítő nyugdíjrendszereket alapvetően kivonnának a hordozhatóság alól. Bár a tagállamoknak tájékoztatniuk kell az Európai Bizottságot arról, hogy milyen intézkedéseket hoznak az ilyen rendszerek figyelembevételéhez, az évek óta folyó vitákat és az időskori ellátás stabil második oszlopának sürgősen szükséges létrehozását tekintve lehetségesnek tűnik, hogy ez nem elegendő. Másrészt pedig a tagállami rendszerek különbözősége miatt csak megfelelő átmeneti határidők esetén számíthatunk az Európai Bizottság javaslatának elfogadására. Ezért ajánlatos lenne konkrét határidőket és feltételeket előírni.

Brüsszel, 2006. április 20.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványt a szekció a vita során elvetette, de a támogató szavazatok száma meghaladta az összes leadott szavazat egynegyedét.

4.10. pont

A 4.10. pont után új alpont illesztendő a szövegbe:

„4.10.1
     
  A nyugdíjtőke munkahelyváltás esetén történő átvitelére vonatkozó irányelv támogatására irányuló javaslat nem minden esetben célszerű. Ésszerűbb volna lehetőséget biztosítani a megszerzett nyugdíjjogosultságok összevonására aszerint, ahogy azt az 1408/71/EK rendelet a törvényes nyugdíjat illetően szabályozza.”

Indokolás

Gyakorlati előnyöket nyújt, ha a törvény által előírt nyugdíjak különböző rendszereinek, valamint a kiegészítő nyugdíjak rendszereinek egymáshoz igazítására ugyanazok az alapelvek érvényesek.

A szavazás eredménye:

Igen: 49

Nem: 54

Tartózkodás: 19

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/42

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Kultúrák közötti párbeszéd európai évéről – 2008”

(COM(2005) 467 final – 2005/0203 (COD))

(2006/C 185/09)

2005. november 16-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2006. március 20-án elfogadta. (Előadó: Cser Ágnes.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (a 2006. április 20-i ülésnapon) 79 szavazattal 39 ellenében, 10 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A határozati javaslat összefoglalása

Az Európai Bizottság javaslatot tesz európai parlamenti és tanácsi határozatra a Kultúrák közötti párbeszéd európai évének meghirdetéséről 2008-ra (COM(2005) 467 final).

A javaslat beleillik az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság által képviselt stratégiába, mely az „Európai Év” intézményének bevezetésével a közös stratégia alapcélkitűzései megvalósítása érdekében közösségi szintre emelve az emberi jogok megismerését és elfogadását, támogatva a nemzeti, regionális és helyi együttműködéseket az európai állampolgárság intézményét segít létrehozni.

A kultúrák közötti dialógust olyan eszköznek kell tekinteni, amely megkönnyíti az Unió számára számos, stratégiai jelentőségű célkitűzés végrehajtását. A nemzeti, regionális és helyi együttműködések mellett az olyan párbeszéd támogatása, amely az Unió egészén belül, illetve az Unió szomszédsági politikájának megfelelően is a társadalom, a gazdaság és különböző szakmák csoportjai és az egyének között jön létre.

1.1   A javaslat általános célkitűzései

A javaslat általános célkitűzései a következők:

| — | Mozdítsuk elő a kultúrák közötti párbeszédet olyan eszközként, amely lehetővé teszi az európai polgárok és az állandóan vagy időlegesen az Európai Unióban élő személyek számára, hogy olyan ismereteket, képesítéseket és készségeket szerezzenek, amelyek révén képesek alkalmazkodni egy nyíltabb, ugyanakkor összetettebb környezethez, valamint áthidalni a plurális és a dinamikus társadalom nyújtotta lehetőségek kihasználását akadályozó nehézségeket, Európában és szerte a világban; |
| --- | --- |

—

Mozdítsuk elő a kultúrák közötti párbeszédet olyan eszközként, amely lehetővé teszi az európai polgárok és az állandóan vagy időlegesen az Európai Unióban élő személyek számára, hogy olyan ismereteket, képesítéseket és készségeket szerezzenek, amelyek révén képesek alkalmazkodni egy nyíltabb, ugyanakkor összetettebb környezethez, valamint áthidalni a plurális és a dinamikus társadalom nyújtotta lehetőségek kihasználását akadályozó nehézségeket, Európában és szerte a világban;

| — | Hívjuk fel az európai polgárok, valamint minden Európai Unióban élő személy figyelmét az aktív és a világra nyitott európai polgárság kialakításának fontosságára, amely tiszteletben tartja a kulturális különbözőségeket és az Európai Unió közös értékeire épül, azaz az emberi méltóságra, a szabadságra, az egyenlőségre, a megkülönböztetés-mentességre, a szolidaritásra, a demokrácia és a jogállamiság elveire, az emberi jogok – beleértve a kisebbségekhez tartozók jogait is – tiszteletben tartására. |
| --- | --- |

—

Hívjuk fel az európai polgárok, valamint minden Európai Unióban élő személy figyelmét az aktív és a világra nyitott európai polgárság kialakításának fontosságára, amely tiszteletben tartja a kulturális különbözőségeket és az Európai Unió közös értékeire épül, azaz az emberi méltóságra, a szabadságra, az egyenlőségre, a megkülönböztetés-mentességre, a szolidaritásra, a demokrácia és a jogállamiság elveire, az emberi jogok – beleértve a kisebbségekhez tartozók jogait is – tiszteletben tartására.

1.2   A javaslat sajátos célkitűzései

A javaslat által létrehozandó kultúrák közötti párbeszéd sajátos célkitűzései hozzájárulást jelentenek az alábbiakhoz:

| — | a kultúrák közötti párbeszédet elősegítő közösségi programok és intézkedések közérthetőségének fokozása; |
| --- | --- |

—

a kultúrák közötti párbeszédet elősegítő közösségi programok és intézkedések közérthetőségének fokozása;

| — | a különböző kulturális örökségünk életmódunk terén érvényesülő hozadékának nyomatékosítása; az európai polgárok és az Európai Unió területén élő polgárok – különösen a fiatalok – fogékonyságának fokozása azon eszközök iránt, amelyekkel a kultúrák közötti párbeszéd révén megvalósítható egy aktív és a világra nyitott európai polgárság, amely tiszteletben tartja a kulturális sokszínűséget, és amelynek alapjául az Európai Unió közös értékei szolgálnak; |
| --- | --- |

—

a különböző kulturális örökségünk életmódunk terén érvényesülő hozadékának nyomatékosítása; az európai polgárok és az Európai Unió területén élő polgárok – különösen a fiatalok – fogékonyságának fokozása azon eszközök iránt, amelyekkel a kultúrák közötti párbeszéd révén megvalósítható egy aktív és a világra nyitott európai polgárság, amely tiszteletben tartja a kulturális sokszínűséget, és amelynek alapjául az Európai Unió közös értékei szolgálnak;

| — | hozzájárulás az innovációhoz és azon kezdeményezések horizontális és ágazatközi vetületéhez, amelyek célja a kultúrák közötti párbeszéd – elsősorban a fiatalok körében történő – elősegítése. |
| --- | --- |

—

hozzájárulás az innovációhoz és azon kezdeményezések horizontális és ágazatközi vetületéhez, amelyek célja a kultúrák közötti párbeszéd – elsősorban a fiatalok körében történő – elősegítése.

2.   Általános észrevételek

| 2.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy e határozattervezet az „aktív európai polgárság” fogalmába beleérti az EK-Szerződés 17. cikkében meghatározott polgárokon kívül valamennyi, az Európai Unió területén állandó vagy átmeneti jelleggel élő személyt is. |
| --- | --- |

2.1

Az EGSZB üdvözli, hogy e határozattervezet az „aktív európai polgárság” fogalmába beleérti az EK-Szerződés 17. cikkében meghatározott polgárokon kívül valamennyi, az Európai Unió területén állandó vagy átmeneti jelleggel élő személyt is.

| 2.2 | Az EGSZB üdvözli, hogy a határozati javaslat az Európai Unió határain kívüli országokkal való együttműködést is a kultúrák közötti párbeszéden keresztül kívánja erősíteni. |
| --- | --- |

2.2

Az EGSZB üdvözli, hogy a határozati javaslat az Európai Unió határain kívüli országokkal való együttműködést is a kultúrák közötti párbeszéden keresztül kívánja erősíteni.

| 2.3 | Az EGSZB üdvözli, hogy a kultúrák közötti dialógus eszköz az együttműködéshez, amely a stabilitást és a demokráciát nemcsak az Unión belül, hanem annak határain túl is partnerségi viszonyon keresztül erősíti. |
| --- | --- |

2.3

Az EGSZB üdvözli, hogy a kultúrák közötti dialógus eszköz az együttműködéshez, amely a stabilitást és a demokráciát nemcsak az Unión belül, hanem annak határain túl is partnerségi viszonyon keresztül erősíti.

| 2.4 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Unió intézményeinek közös stratégiáit megvalósító intézkedések és programok összehangolása és koordinálása e határozati javaslattal is kezdetét veszi, illetve erősödik, hiszen a különböző intézmények közösségi, nemzeti, regionális és helyi működése, valamint együttműködése a kultúrák különbözősége miatt nem egységes, eltérő, különböző hatékonyságú és eredményességű. Ha az európai kultúrák valóban folyamatos párbeszédben állnának egymással, melynek során képviselnék saját identitásukat, ezzel javíthatnák és mozgósíthatnák a különböző közösségi, nemzeti, regionális és helyi intézmények működését, hatékonyságát és teljesítményét. |
| --- | --- |

2.4

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Unió intézményeinek közös stratégiáit megvalósító intézkedések és programok összehangolása és koordinálása e határozati javaslattal is kezdetét veszi, illetve erősödik, hiszen a különböző intézmények közösségi, nemzeti, regionális és helyi működése, valamint együttműködése a kultúrák különbözősége miatt nem egységes, eltérő, különböző hatékonyságú és eredményességű. Ha az európai kultúrák valóban folyamatos párbeszédben állnának egymással, melynek során képviselnék saját identitásukat, ezzel javíthatnák és mozgósíthatnák a különböző közösségi, nemzeti, regionális és helyi intézmények működését, hatékonyságát és teljesítményét.

| 2.5 | Az EGSZB üdvözli, hogy – az oktatás, az innováció és a mindenkit megillető esélyegyenlőség fejlesztésével, a kultúrák közötti párbeszéd közösségi szintű támogatásával és annak nemzeti szintű koordinálásával – az európai kulturális örökség mindenki számára nemcsak megismerhetővé, hanem felhasználhatóvá és élhetővé válik. |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB üdvözli, hogy – az oktatás, az innováció és a mindenkit megillető esélyegyenlőség fejlesztésével, a kultúrák közötti párbeszéd közösségi szintű támogatásával és annak nemzeti szintű koordinálásával – az európai kulturális örökség mindenki számára nemcsak megismerhetővé, hanem felhasználhatóvá és élhetővé válik.

| 2.6 | Az EGSZB üdvözli, hogy a kultúrák közötti párbeszéd éve során a tagállamok együttműködése elősegíti a közösségi célok megvalósulását, ezért támogatja, hogy a 2008-as évet a kulturális dialógus európai évének minősítsék. |
| --- | --- |

2.6

Az EGSZB üdvözli, hogy a kultúrák közötti párbeszéd éve során a tagállamok együttműködése elősegíti a közösségi célok megvalósulását, ezért támogatja, hogy a 2008-as évet a kulturális dialógus európai évének minősítsék.

| 2.7 | Az EGSZB azt javasolja, hogy a kultúrák közötti párbeszéd évét arra használjuk fel, hogy a gazdasági, szociális, környezeti és politikai eredetűnek tűnő különbségeket, egyenlőtlenségeket, ellentmondásokat és konfliktusokat ne csak etnikai és kulturális okokra vezessük vissza, hanem kultúráink különbözőségének megismerésével és elfogadásával, a kulturális dialógust eszközül használva, a konfliktusokat az okok feltárásával kerüljük el. |
| --- | --- |

2.7

Az EGSZB azt javasolja, hogy a kultúrák közötti párbeszéd évét arra használjuk fel, hogy a gazdasági, szociális, környezeti és politikai eredetűnek tűnő különbségeket, egyenlőtlenségeket, ellentmondásokat és konfliktusokat ne csak etnikai és kulturális okokra vezessük vissza, hanem kultúráink különbözőségének megismerésével és elfogadásával, a kulturális dialógust eszközül használva, a konfliktusokat az okok feltárásával kerüljük el.

| 2.8 | Ennek érdekében és a kultúra társadalmi dimenziójáról alkotott véleményeinknek és kiegészítő véleményeinknek megfelelően „az EGSZB[...] ragaszkodik [...] ahhoz, hogy az Európai Unió az egyes tagállamok kultúrpolitikái számára legyen az önreflexió és a vita térsége. Az a térség, ahol kibontakozhat a kultúráról való kulturális gondolkodás. A Kultúrák közötti párbeszéd európai évének (2008) előkészítése az Európai Bizottság számára alkalmat kellene, hogy nyújtson egy, e párbeszéd valódi méreteiről, a még meglévő vagy új akadályokról és az új – az elmélyítés szándékával születő – hipotézisekről szóló jelentés előkészítésére. Az EGSZB kész e jelentés elkészítéséhez hozzájárulni, elsősorban a kultúra szociális dimenziójával.” (1) |
| --- | --- |

2.8

Ennek érdekében és a kultúra társadalmi dimenziójáról alkotott véleményeinknek és kiegészítő véleményeinknek megfelelően „az EGSZB[...] ragaszkodik [...] ahhoz, hogy az Európai Unió az egyes tagállamok kultúrpolitikái számára legyen az önreflexió és a vita térsége. Az a térség, ahol kibontakozhat a kultúráról való kulturális gondolkodás. A Kultúrák közötti párbeszéd európai évének (2008) előkészítése az Európai Bizottság számára alkalmat kellene, hogy nyújtson egy, e párbeszéd valódi méreteiről, a még meglévő vagy új akadályokról és az új – az elmélyítés szándékával születő – hipotézisekről szóló jelentés előkészítésére. Az EGSZB kész e jelentés elkészítéséhez hozzájárulni, elsősorban a kultúra szociális dimenziójával.” (1)

3.   Részletes megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB mint az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság tanácsadó testülete összetételének köszönhetően sajátos köteléket hozott létre az európai kultúrák között. Tagjai valódi európai polgárok, mivel a testület véleményének kialakítása során tiszteletben tartják, és kiegyensúlyozott módon veszik figyelembe a különböző szociális partnerek érdekeit, egymás kultúráját, és ily módon konszenzusos határozatokat hoznak az európai polgárok javára. (2) |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB mint az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság tanácsadó testülete összetételének köszönhetően sajátos köteléket hozott létre az európai kultúrák között. Tagjai valódi európai polgárok, mivel a testület véleményének kialakítása során tiszteletben tartják, és kiegyensúlyozott módon veszik figyelembe a különböző szociális partnerek érdekeit, egymás kultúráját, és ily módon konszenzusos határozatokat hoznak az európai polgárok javára. (2)

| 3.2 | Az EGSZB tagjai aktív közreműködésükkel nemcsak közösségi, hanem nemzeti, regionális és helyi szintű tevékenységükkel képviselik a kultúrák közötti párbeszédet, elősegítik és megvalósítják azt a civil társadalomban. |
| --- | --- |

3.2

Az EGSZB tagjai aktív közreműködésükkel nemcsak közösségi, hanem nemzeti, regionális és helyi szintű tevékenységükkel képviselik a kultúrák közötti párbeszédet, elősegítik és megvalósítják azt a civil társadalomban.

| 3.3 | Az EGSZB felhívja az Európai Parlament, az Európai Tanács és az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a közösségi célkitűzésekben nem található meg egyértelműen a közösségen kívüli országok kultúráinak és azok sokszínűségének tiszteletben tartása, ugyanis a közösségi szerződés 151. cikkére hivatkozik (a tagállami kölcsönös tiszteletben tartási kötelezettség) a bizottsági javaslat célkitűzéseinek megfogalmazásakor. Noha ki kell zárni bármely jogszabályi szinten való beavatkozást az Európai Közösség részéről, az Európai Bizottságnak és az egyéb intézményeknek fel kell szólítaniuk a tagállamokat arra, hogy mozdítsák elő a kulturális különbözőségek tiszteletben tartását, és segítsék elő a különböző kultúrák közötti békés párbeszédet. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB felhívja az Európai Parlament, az Európai Tanács és az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a közösségi célkitűzésekben nem található meg egyértelműen a közösségen kívüli országok kultúráinak és azok sokszínűségének tiszteletben tartása, ugyanis a közösségi szerződés 151. cikkére hivatkozik (a tagállami kölcsönös tiszteletben tartási kötelezettség) a bizottsági javaslat célkitűzéseinek megfogalmazásakor. Noha ki kell zárni bármely jogszabályi szinten való beavatkozást az Európai Közösség részéről, az Európai Bizottságnak és az egyéb intézményeknek fel kell szólítaniuk a tagállamokat arra, hogy mozdítsák elő a kulturális különbözőségek tiszteletben tartását, és segítsék elő a különböző kultúrák közötti békés párbeszédet.

| 3.4 | Korunkat sajnos egyre inkább jellemzik a különböző kultúrák, vallások közti konfliktusokból származó feszültségek, melyek megjelenése felveti annak a kérdését, hogy szükséges-e az Európai Unió közösségének a különböző kultúrák kölcsönös tiszteletben tartását is a szerződésekbe belefoglalni. E konfliktusok és feszültségek azt mutatják, hogy az Európai Uniónak a különböző kultúrák kölcsönös tiszteletben tartását kell célként maga elé tűznie. Az „európai tudat válsága”, valamint a kultúrák közötti konfliktusok jelenlegi időszakában az európai kulturális értékek támogatása az Európai Unió jövőjébe vetett bizalom és az optimizmus jele lehet. Ezért az Európai Uniónak szerepet kell vállalnia abban, hogy például a kulturális turizmus elősegítése révén is fejlessze a más népekkel folytatott kulturális és vallási párbeszédet. (3) |
| --- | --- |

3.4

Korunkat sajnos egyre inkább jellemzik a különböző kultúrák, vallások közti konfliktusokból származó feszültségek, melyek megjelenése felveti annak a kérdését, hogy szükséges-e az Európai Unió közösségének a különböző kultúrák kölcsönös tiszteletben tartását is a szerződésekbe belefoglalni. E konfliktusok és feszültségek azt mutatják, hogy az Európai Uniónak a különböző kultúrák kölcsönös tiszteletben tartását kell célként maga elé tűznie. Az „európai tudat válsága”, valamint a kultúrák közötti konfliktusok jelenlegi időszakában az európai kulturális értékek támogatása az Európai Unió jövőjébe vetett bizalom és az optimizmus jele lehet. Ezért az Európai Uniónak szerepet kell vállalnia abban, hogy például a kulturális turizmus elősegítése révén is fejlessze a más népekkel folytatott kulturális és vallási párbeszédet. (3)

| 3.5 | A Kultúrák közötti párbeszéd alapja főként az legyen, hogy mozdítsuk elő az Európában élő polgárok különböző kultúráinak, szokásainak és hagyományainak tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

3.5

A Kultúrák közötti párbeszéd alapja főként az legyen, hogy mozdítsuk elő az Európában élő polgárok különböző kultúráinak, szokásainak és hagyományainak tiszteletben tartását.

| 3.6 | Az uniós polgárok növekvő mobilitása és a gyakran családjukat és rokonaikat is magukhoz vonzó migráns munkavállalók egyre nagyobb száma az európaitól különböző kultúrák és hagyományok tiszteletben tartásának célirányos ösztönzését teszik kézenfekvővé. Ezt a feladatot az európai intézményeknek és tagállamoknak koordinációs feladataik keretén belül kellene ellátniuk. |
| --- | --- |

3.6

Az uniós polgárok növekvő mobilitása és a gyakran családjukat és rokonaikat is magukhoz vonzó migráns munkavállalók egyre nagyobb száma az európaitól különböző kultúrák és hagyományok tiszteletben tartásának célirányos ösztönzését teszik kézenfekvővé. Ezt a feladatot az európai intézményeknek és tagállamoknak koordinációs feladataik keretén belül kellene ellátniuk.

| 3.7 | Az EGSZB javasolja – az UNESCO már hivatkozott dokumentumai alapján – a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja feladatainak kiterjesztését és a központ olyan közösségi szintű testületté alakítását, amely segítené a több tízmillió migráns polgár kulturális beilleszkedését a különböző kultúrák kölcsönös megismertetése és tiszteletben tartása érdekében. |
| --- | --- |

3.7

Az EGSZB javasolja – az UNESCO már hivatkozott dokumentumai alapján – a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja feladatainak kiterjesztését és a központ olyan közösségi szintű testületté alakítását, amely segítené a több tízmillió migráns polgár kulturális beilleszkedését a különböző kultúrák kölcsönös megismertetése és tiszteletben tartása érdekében.

| 3.8 | Az EGSZB sajnálja, hogy a határozati javaslatba foglalt célkitűzéseket megvalósító eszközök között nem szerepel olyan közösségi szintű médium létrehozatala, amely valamennyi európai polgár nyelvén szólna, vagy lenne látható. Holott időközben – a Bizottsági kommunikációról szóló Cselekvési Tervet és a D-terv a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió érdekében című dokumentumot követően – elkészült az Európa Bizottság javaslata, a Fehér Könyv az európai kommunikációs politikáról. Mindegyik dokumentum az európai polgárral való dialógust helyezi középpontba. Magántulajdonú elektronikus és írott médiumokon keresztül nem valósíthatók meg maradéktalanul a közösségi célkitűzések. |
| --- | --- |

3.8

Az EGSZB sajnálja, hogy a határozati javaslatba foglalt célkitűzéseket megvalósító eszközök között nem szerepel olyan közösségi szintű médium létrehozatala, amely valamennyi európai polgár nyelvén szólna, vagy lenne látható. Holott időközben – a Bizottsági kommunikációról szóló Cselekvési Tervet és a D-terv a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió érdekében című dokumentumot követően – elkészült az Európa Bizottság javaslata, a Fehér Könyv az európai kommunikációs politikáról. Mindegyik dokumentum az európai polgárral való dialógust helyezi középpontba. Magántulajdonú elektronikus és írott médiumokon keresztül nem valósíthatók meg maradéktalanul a közösségi célkitűzések.

| 3.9 | Az EGSZB már több véleményében kifejezte aggodalmát a projektfinanszírozással, a nagyon hasznos „Európai Év” intézménye által megfogalmazott célkitűzések továbbfolytatásával, illetve kiegyensúlyozott folyamatossá tételével kapcsolatban. (4)

  Az „Európai Év” intézményének bevezetése már önmagában is értékelést igényel, hogyan lehet a figyelemfelhívás és a folyamatos garanciák követelményének egyensúlyát létrehozni és biztosítani, hiszen az egy-egy év program megindítása és annak további sorsa nem követhető, a hozzárendelt közösségi források a későbbiek során nem biztosítottak, és egyenlőtlenségek tapasztalhatók a célkitűzések megvalósulásában is. Ezért felmerül a kérdés: a határozati javaslatba foglalt egy évre szóló célkitűzés hogyan garantálja minden polgár és intézmény számára kultúráik közös megismerését és elfogadását? |
| --- | --- |

3.9

Az EGSZB már több véleményében kifejezte aggodalmát a projektfinanszírozással, a nagyon hasznos „Európai Év” intézménye által megfogalmazott célkitűzések továbbfolytatásával, illetve kiegyensúlyozott folyamatossá tételével kapcsolatban. (4)

Az „Európai Év” intézményének bevezetése már önmagában is értékelést igényel, hogyan lehet a figyelemfelhívás és a folyamatos garanciák követelményének egyensúlyát létrehozni és biztosítani, hiszen az egy-egy év program megindítása és annak további sorsa nem követhető, a hozzárendelt közösségi források a későbbiek során nem biztosítottak, és egyenlőtlenségek tapasztalhatók a célkitűzések megvalósulásában is. Ezért felmerül a kérdés: a határozati javaslatba foglalt egy évre szóló célkitűzés hogyan garantálja minden polgár és intézmény számára kultúráik közös megismerését és elfogadását?

| 3.10 | Nem lehet kétséges, hogy a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség éve, a kultúrák közötti párbeszéd éve vagy az Európai Bizottság kommunikációs stratégiájában is meghatározott aktív polgári magatartás és a részvételi demokrácia nem valósítható meg külön-külön egyéves programban, ezért összehangolt programra és forrásfelhasználásra van szükség annak érdekében, hogy e célkitűzések hosszabb távon, illetve folyamatosan megvalósíthatóak legyenek. |
| --- | --- |

3.10

Nem lehet kétséges, hogy a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség éve, a kultúrák közötti párbeszéd éve vagy az Európai Bizottság kommunikációs stratégiájában is meghatározott aktív polgári magatartás és a részvételi demokrácia nem valósítható meg külön-külön egyéves programban, ezért összehangolt programra és forrásfelhasználásra van szükség annak érdekében, hogy e célkitűzések hosszabb távon, illetve folyamatosan megvalósíthatóak legyenek.

| 3.11 | Az EGSZB kétségét fejezi ki afelől, hogy a kiemelten fontos célkitűzések megvalósíthatóak-e a javasolt költségvetési keretből. A javasolt költségvetés nagyobb részt a közösségi tevékenység támogatására irányul, és megkérdőjeleződik, hogy a 8 rendezvény nem aránytalan-e a megfogalmazott célkitűzések megvalósítására. Így ugyancsak kétségessé válik a polgárok helyi kezdeményezésének támogatása. |
| --- | --- |

3.11

Az EGSZB kétségét fejezi ki afelől, hogy a kiemelten fontos célkitűzések megvalósíthatóak-e a javasolt költségvetési keretből. A javasolt költségvetés nagyobb részt a közösségi tevékenység támogatására irányul, és megkérdőjeleződik, hogy a 8 rendezvény nem aránytalan-e a megfogalmazott célkitűzések megvalósítására. Így ugyancsak kétségessé válik a polgárok helyi kezdeményezésének támogatása.

| 3.12 | Az EGSZB javasolja, hogy a kultúrák közötti dialógus széles variációira figyelemmel az Európai Év célkitűzései megvalósításának értékelésére ne csak mennyiségi, hanem minőségi indikátorokat is dolgozzon ki a Bizottság. Ebben a munkában az EGSZB vállalja, hogy közreműködik a civil társadalmi képviselet alapján. |
| --- | --- |

3.12

Az EGSZB javasolja, hogy a kultúrák közötti dialógus széles variációira figyelemmel az Európai Év célkitűzései megvalósításának értékelésére ne csak mennyiségi, hanem minőségi indikátorokat is dolgozzon ki a Bizottság. Ebben a munkában az EGSZB vállalja, hogy közreműködik a civil társadalmi képviselet alapján.

| 3.13 | Az EGSZB javasolja, hogy A Kultúrák közötti párbeszéd európai éve – 2008 eseményei és akciói alapján kerüljön összeállításra az Európai Kultúra Enciklopédiája és ennek alapján készüljön el egy Európai Kultúrák Kézikönyve, amely az európai állampolgárság fejlődése terén alapdokumentummá válhatna. A Legjobb Gyakorlatok Gyűjteménye és a Kézikönyv nélkülözhetetlen lenne a migráns munkavállalók és családtagjaik integrálásának elősegítésében is. |
| --- | --- |

3.13

Az EGSZB javasolja, hogy A Kultúrák közötti párbeszéd európai éve – 2008 eseményei és akciói alapján kerüljön összeállításra az Európai Kultúra Enciklopédiája és ennek alapján készüljön el egy Európai Kultúrák Kézikönyve, amely az európai állampolgárság fejlődése terén alapdokumentummá válhatna. A Legjobb Gyakorlatok Gyűjteménye és a Kézikönyv nélkülözhetetlen lenne a migráns munkavállalók és családtagjaik integrálásának elősegítésében is.

4.   A különböző szokások, hagyományok és kultúrák támogatása

| 4.1 | Az EGSZB támogatja az UNESCO egyetemes deklarációját „The cultural wealth of the world is its diversity in dialogue” (5) és a „Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions” (6)-ben megfogalmazott célokat, melyek közül az EGSZB kiemeli a következőt: „...to foster interculturality in order to develop cultural interaction in the spirit of building bridges among people...” (a kultúrák közötti megértés ösztönzése annak érdekében, hogy kulturális párbeszéd alakuljon ki az emberek közötti kapcsolatteremtés szellemében). |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB támogatja az UNESCO egyetemes deklarációját „The cultural wealth of the world is its diversity in dialogue” (5) és a „Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions” (6)-ben megfogalmazott célokat, melyek közül az EGSZB kiemeli a következőt: „...to foster interculturality in order to develop cultural interaction in the spirit of building bridges among people...” (a kultúrák közötti megértés ösztönzése annak érdekében, hogy kulturális párbeszéd alakuljon ki az emberek közötti kapcsolatteremtés szellemében).

| 4.2 | A Kultúrák közötti párbeszéd európai éve célkitűzéseiben az európai kulturális örökség egyik legnagyobb értéke az emberi érzelmek megjelenítése a művészi kifejezés különböző formáiban. A különböző kultúrák megismertetése és elfogadtatása nem jöhet létre egymás érzelmeinek, értékeinek megismerése, elfogadása és befogadása nélkül. Ha a kiemelt célcsoport az ifjúság, akkor különösen nem hagyható figyelmen kívül az egészséges érzelmi fejlődés, és ezért támogatnunk kell a multikulturális tudat fejlesztését szolgáló kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

4.2

A Kultúrák közötti párbeszéd európai éve célkitűzéseiben az európai kulturális örökség egyik legnagyobb értéke az emberi érzelmek megjelenítése a művészi kifejezés különböző formáiban. A különböző kultúrák megismertetése és elfogadtatása nem jöhet létre egymás érzelmeinek, értékeinek megismerése, elfogadása és befogadása nélkül. Ha a kiemelt célcsoport az ifjúság, akkor különösen nem hagyható figyelmen kívül az egészséges érzelmi fejlődés, és ezért támogatnunk kell a multikulturális tudat fejlesztését szolgáló kezdeményezéseket.

| 4.3 | Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, amely szerint létre kellene hozni a Kultúrák közötti párbeszéd Napját, amelynek időpontja megegyezhetne az UNESCO által korábban bevezetett Cultural Development Day világnappal, ami május 21-re esik. Ennek alkalmával a közösségi intézmények jelképes értékű díjat ítélhetnének oda azoknak az oktatási intézményeknek és civil szervezeteknek, amelyek élen jártak a kultúrák közötti párbeszéd megindításában és megvalósításában. Ez a nap ünnepi rendezvények lebonyolítására is lehetőséget nyújtana. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, amely szerint létre kellene hozni a Kultúrák közötti párbeszéd Napját, amelynek időpontja megegyezhetne az UNESCO által korábban bevezetett Cultural Development Day világnappal, ami május 21-re esik. Ennek alkalmával a közösségi intézmények jelképes értékű díjat ítélhetnének oda azoknak az oktatási intézményeknek és civil szervezeteknek, amelyek élen jártak a kultúrák közötti párbeszéd megindításában és megvalósításában. Ez a nap ünnepi rendezvények lebonyolítására is lehetőséget nyújtana.

| 4.4 | A civil szervezetek, az oktatási intézmények és az európai polgárok bevonása alapvető jelentőségű a kultúrák közötti párbeszéd támogatásában. Ezért az EGSZB rendkívül kedvezően értékelné egy olyan – akár szimbolikus – díj létrehozását (mely elnyerése azt is jelentené, hogy az illető európai polgár, civil szervezet vagy intézmény lehetőséget kap a Kultúrák közötti párbeszéd napja logójának használatára), amelyet azok az európai polgárok, civilszervezetek és oktatási intézmények nyerhetnének el, amelyek élen jártak a kultúrák közötti párbeszéd előmozdításában, mégpedig olyan kezdeményezések révén, amelyek célja, hogy a fiatalok megértsék: fontos, hogy a társadalom tagjai kölcsönösen tiszteljék hagyományaikat és kulturális értékeiket, nemcsak helyi, regionális, nemzeti, hanem közösségi szinten is. |
| --- | --- |

4.4

A civil szervezetek, az oktatási intézmények és az európai polgárok bevonása alapvető jelentőségű a kultúrák közötti párbeszéd támogatásában. Ezért az EGSZB rendkívül kedvezően értékelné egy olyan – akár szimbolikus – díj létrehozását (mely elnyerése azt is jelentené, hogy az illető európai polgár, civil szervezet vagy intézmény lehetőséget kap a Kultúrák közötti párbeszéd napja logójának használatára), amelyet azok az európai polgárok, civilszervezetek és oktatási intézmények nyerhetnének el, amelyek élen jártak a kultúrák közötti párbeszéd előmozdításában, mégpedig olyan kezdeményezések révén, amelyek célja, hogy a fiatalok megértsék: fontos, hogy a társadalom tagjai kölcsönösen tiszteljék hagyományaikat és kulturális értékeiket, nemcsak helyi, regionális, nemzeti, hanem közösségi szinten is.

| 4.5 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal és az Európai Parlamenttel abban, hogy a fiatalok legyenek a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására irányuló kezdeményezés fő címzettjei. Mindazonáltal felhívja az európai intézmények figyelmét, hogy ne hagyják figyelmen kívül az idősebb korosztályokat sem. |
| --- | --- |

4.5

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal és az Európai Parlamenttel abban, hogy a fiatalok legyenek a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására irányuló kezdeményezés fő címzettjei. Mindazonáltal felhívja az európai intézmények figyelmét, hogy ne hagyják figyelmen kívül az idősebb korosztályokat sem.

5.   Koordinálás az egyéb programokkal

| 5.1 | A határozati javaslatban megfogalmazott célkitűzések hatékonyabb megvalósítása érdekében az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy azokat a „Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Éve (2007)” és a D-tervben megfogalmazott „a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió érdekében” célkitűzéseivel és eszköztárával kellene összehangolni és egyesíteni. |
| --- | --- |

5.1

A határozati javaslatban megfogalmazott célkitűzések hatékonyabb megvalósítása érdekében az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy azokat a „Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Éve (2007)” és a D-tervben megfogalmazott „a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió érdekében” célkitűzéseivel és eszköztárával kellene összehangolni és egyesíteni.

| 5.2 | Tekintettel a különböző tagállamok által indított kezdeményezések sokszínűségére, amelyek mind a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását célozzák, az EGSZB javaslata szerint az európai intézményeknek létre kellene hozniuk az ezen kezdeményezések összehangolásával, előmozdításával és terjesztésével foglalkozó koordinációs szervet is. |
| --- | --- |

5.2

Tekintettel a különböző tagállamok által indított kezdeményezések sokszínűségére, amelyek mind a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását célozzák, az EGSZB javaslata szerint az európai intézményeknek létre kellene hozniuk az ezen kezdeményezések összehangolásával, előmozdításával és terjesztésével foglalkozó koordinációs szervet is.

| 5.3 | Néhány a sikeres interkulturális kezdeményezések közül: a Leonardo program, amely a képzés európai dimenzióját mozdítja elő oly módon, hogy támogatja a képzés területén az innovatív kezdeményezések fejlesztését és a nemzetközi partnerség keretében megvalósuló projekteket (7), valamint az Anna Lindh Alapítvány (8), továbbá az európai országok és a Földközi-tenger térségének országai közötti párbeszédet előmozdító Euromedcafé (9) stb. |
| --- | --- |

5.3

Néhány a sikeres interkulturális kezdeményezések közül: a Leonardo program, amely a képzés európai dimenzióját mozdítja elő oly módon, hogy támogatja a képzés területén az innovatív kezdeményezések fejlesztését és a nemzetközi partnerség keretében megvalósuló projekteket (7), valamint az Anna Lindh Alapítvány (8), továbbá az európai országok és a Földközi-tenger térségének országai közötti párbeszédet előmozdító Euromedcafé (9) stb.

| 5.4 | A határozati javaslat, a gazdasági életben bekövetkezett globalizációra is figyelemmel, törekszik a harmónia elősegítésére és a kulturális sokszínűség összehangolására, és ezen keresztül hozzáadott értéket és energiát kíván létrehozni a megújult Lisszaboni Stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében. |
| --- | --- |

5.4

A határozati javaslat, a gazdasági életben bekövetkezett globalizációra is figyelemmel, törekszik a harmónia elősegítésére és a kulturális sokszínűség összehangolására, és ezen keresztül hozzáadott értéket és energiát kíván létrehozni a megújult Lisszaboni Stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében.

| 5.5 | Az EGSZB – a civil szervezetekkel együttműködve – az alábbi tevékenységekben kíván részt venni:






  — | a kultúrák közötti párbeszéd folyamatos továbbvitele |
| --- | --- | --- |

5.5

Az EGSZB – a civil szervezetekkel együttműködve – az alábbi tevékenységekben kíván részt venni:

—

a kultúrák közötti párbeszéd folyamatos továbbvitele

| — | együttműködés az intoleranciát és a hitbéli és vallásos meggyőződésre alapuló diszkriminációt elutasító ENSZ-nyilatkozat 25. évfordulójának megünneplésében (2006. november) |
| --- | --- |

—

együttműködés az intoleranciát és a hitbéli és vallásos meggyőződésre alapuló diszkriminációt elutasító ENSZ-nyilatkozat 25. évfordulójának megünneplésében (2006. november)

| — | a 2008-as év kiértékelése. |
| --- | --- |

—

a 2008-as év kiértékelése.

A fentiek alapján az EGSZB megfelelő kiegészítő javaslatot tesz.

Brüsszel, 2006. április 20.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Az EGSZB 2006.3.15-én kelt, „A kultúra társadalmi dimenziója” című véleménye. Előadó: Daniel Le Scornet (SOC/191).

1

(2)  Dr. Anne-Marie Sigmund, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke 2004–2006-os hivatali időszakra szóló munkaprogramja, valamint e munkaprogram éves áttekintése.

2

(3)  A 2006. március 15-i, „Turizmus és kultúra: a növekedés két tényezője” című EGSZB-véleményben (előadó: Patrizio Pesci) már elfogadott koncepció.

3

(4)  A Fogyatékkal élők európai évének értékeléséről adott 2006. február 14-i EGSZB-vélemény – Előadó: Gunta Anča. (HL C 88., 2006.4.11.).

4

(5)  Az UNSECO közgyűlésének 31. ülése által (2001. november 2-án, Párizsban) elfogadott Az UNESCO egyetemes nyilatkozata a kulturális sokszínűségről

5

(6)  Az UNESCO közgyűlése 2005. októberben fogadta el.

6

(7)  Az Európán kívüli országok részvételével folyamatban lévő kezdeményezések között említendők: „Thswane University of Technology” pályázat (Dél-Afrika),. „West Virginia” pályázat (USA), GE4 Student Exchange in Engineering (USA, Latin-Amerika és Ázsia) stb.

7

(8)  Az európai és a Földközi-tenger térségében élő népek kölcsönös megismerésének és egymás tiszteletben tartásának céljával létrejött Anna Lindh Alapítvány a barcelonai folyamat cselekvési tervébe illeszkedik.

8

(9)  Az Euromedcafé egy weboldal, amelyet a Mediterrán Laboratórium Alapítvány hozott létre azzal a céllal, hogy megújítsa és friss lendülettel töltse meg az európai és a földközi-tengeri népek közötti párbeszédet és cserekapcsolatokat.

9

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/46

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A fogyatékkal élők helyzete a kibővült Európai Unióban: az Európai Akcióterv 2006–2007”

(COM(2005) 604 final)

(2006/C 185/10)

2005. november 28-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2006. március 20-án elfogadta. (Előadó: Tatjana Greif.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (a 2006. április 20-i ülésnapon) 55 szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által a DAP 2006–2007-ben javasolt intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által a DAP 2006–2007-ben javasolt intézkedéseket.

| 1.2 | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló irányelv nyomon követésének továbbra is kiemelt helyen kell szerepelnie a DAP által lefedett időszakban. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló irányelv nyomon követésének továbbra is kiemelt helyen kell szerepelnie a DAP által lefedett időszakban.

| 1.3 | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos uniós szintű jogalkotás megvalósíthatósági tanulmányának elkészültét követően tegyen javaslatot egy konkrétan a fogyatékkal élőkről szóló irányelvre. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos uniós szintű jogalkotás megvalósíthatósági tanulmányának elkészültét követően tegyen javaslatot egy konkrétan a fogyatékkal élőkről szóló irányelvre.

| 1.4 | Az EU elégtelen elkötelezettségét jól mutatja az, hogy az európai foglalkoztatási stratégiából szemmel láthatóan hiányoznak a konkrét intézkedések. Az EFS az EU és a tagállamok a DAP iránti elkötelezettségének egyik legfontosabb próbaköve volt. A próbát egyikük sem állta ki. Az EFS felülvizsgált célkitűzéseinek meg kellene erősíteniük a fogyatékkal élők szempontjainak általános érvényesítését a foglalkoztatási iránymutatásokban és a nemzeti reformprogramokban. |
| --- | --- |

1.4

Az EU elégtelen elkötelezettségét jól mutatja az, hogy az európai foglalkoztatási stratégiából szemmel láthatóan hiányoznak a konkrét intézkedések. Az EFS az EU és a tagállamok a DAP iránti elkötelezettségének egyik legfontosabb próbaköve volt. A próbát egyikük sem állta ki. Az EFS felülvizsgált célkitűzéseinek meg kellene erősíteniük a fogyatékkal élők szempontjainak általános érvényesítését a foglalkoztatási iránymutatásokban és a nemzeti reformprogramokban.

| 1.5 | Az EU-nak kötelezettséget kell vállalnia az általános érvényesítés elvének alkalmazására az alábbi kezdeményezésekben:






  — | A strukturális alapok – biztosítva, hogy a jelenlegi rendelet, a stratégiai iránymutatások és az operatív programok figyelembe veszik a megkülönböztetés tilalmának és a hozzáférhetőségnek az elvét a fogyatékkal élők számára; |
| --- | --- | --- |

1.5

Az EU-nak kötelezettséget kell vállalnia az általános érvényesítés elvének alkalmazására az alábbi kezdeményezésekben:

—

A strukturális alapok – biztosítva, hogy a jelenlegi rendelet, a stratégiai iránymutatások és az operatív programok figyelembe veszik a megkülönböztetés tilalmának és a hozzáférhetőségnek az elvét a fogyatékkal élők számára;

| — | A hetedik keretprogram – biztosítva, hogy kutatási projektek is helyet kapnak a mindenki számára történő tervezés, az IKT-rendszerek, az önálló életre való átállás stb. területén; |
| --- | --- |

—

A hetedik keretprogram – biztosítva, hogy kutatási projektek is helyet kapnak a mindenki számára történő tervezés, az IKT-rendszerek, az önálló életre való átállás stb. területén;

| — | A közlekedés – ösztönözve a könnyebben hozzáférhető vasúti, nemzetközi autóbusz- és tengeri közlekedés bevonását. |
| --- | --- |

—

A közlekedés – ösztönözve a könnyebben hozzáférhető vasúti, nemzetközi autóbusz- és tengeri közlekedés bevonását.

| 1.6 | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fogyatékkal élők szempontjainak a nemzeti politikaalkotásban való általános érvényesítésére a tagállamok által tett erőfeszítések iránt nincs érdeklődés. A DAP sikere azon múlik, hogy a tagállamok magukénak vallják-e a cselekvési terv elveit. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fogyatékkal élők szempontjainak a nemzeti politikaalkotásban való általános érvényesítésére a tagállamok által tett erőfeszítések iránt nincs érdeklődés. A DAP sikere azon múlik, hogy a tagállamok magukénak vallják-e a cselekvési terv elveit.

| 1.7 | Az EGSZB az uniós intézményeket is ösztönzi, hogy közösségi szinten is vegyék figyelembe és vállalják a DAP célkitűzéseit. A belső kommunikáció és a tudatosítás területén tett erőfeszítések eredményeképpen a fogyatékkal élők érdekeinek láthatóbban meg kellene jelenniük az európai politikaalkotásban. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB az uniós intézményeket is ösztönzi, hogy közösségi szinten is vegyék figyelembe és vállalják a DAP célkitűzéseit. A belső kommunikáció és a tudatosítás területén tett erőfeszítések eredményeképpen a fogyatékkal élők érdekeinek láthatóbban meg kellene jelenniük az európai politikaalkotásban.

| 1.8 | Az uniós szintű szervezeteknek, pl. az Európai Fogyatékossági Fórumnak és egyéb reprezentatív civil szervezeteknek folytatniuk kellene az új PROGRESS program keretében támogatásban részesülő munkájukat. |
| --- | --- |

1.8

Az uniós szintű szervezeteknek, pl. az Európai Fogyatékossági Fórumnak és egyéb reprezentatív civil szervezeteknek folytatniuk kellene az új PROGRESS program keretében támogatásban részesülő munkájukat.

| 1.9 | A
  további munkát
  illetően, az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy fordítson figyelmet az alábbi konkrét kérdésekre:






  — | kulcsfontosságú az
  önálló élet
  fogalma és a fogyatékossággal élők joga ahhoz, hogy ne intézetekben elzárva és a társadalomból kirekesztve éljenek; az információhoz, a mobilitáshoz, a lakhatáshoz, az épített környezethez és mindenekelőtt a személyes segítségnyújtáshoz való hozzáférés a fogyatékkal élők önálló életvezetésének létfontosságú elemei. Ezzel kapcsolatban az egyik legfontosabb dolog a szociális védelmi rendszer korszerűsítése (1) |
| --- | --- | --- |

1.9

A
  további munkát
  illetően, az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy fordítson figyelmet az alábbi konkrét kérdésekre:

—

kulcsfontosságú az
  önálló élet
  fogalma és a fogyatékossággal élők joga ahhoz, hogy ne intézetekben elzárva és a társadalomból kirekesztve éljenek; az információhoz, a mobilitáshoz, a lakhatáshoz, az épített környezethez és mindenekelőtt a személyes segítségnyújtáshoz való hozzáférés a fogyatékkal élők önálló életvezetésének létfontosságú elemei. Ezzel kapcsolatban az egyik legfontosabb dolog a szociális védelmi rendszer korszerűsítése (1)

| — | a fogyatékkal élők
  aktív politikai szerepvállalása
  kulcsfontosságú; a fogyatékkal élőknek az őket képviselő civil szervezeteken és hálózatokon keresztül egyenlő esélyeket kell biztosítani a döntéshozatali folyamatokban, a politikák alakításában, nyomon követésében és értékelésében stb. való aktív részvételhez való joguk érvényesítéséhez. Az illetékes civil szervezeteket meg kellene erősíteni mind nemzeti, mind pedig uniós szinten, miáltal a kisebb és kevésbé befolyásos civil szervezetek is helyet kaphatnának a nagyobb szövetségek között |
| --- | --- |

—

a fogyatékkal élők
  aktív politikai szerepvállalása
  kulcsfontosságú; a fogyatékkal élőknek az őket képviselő civil szervezeteken és hálózatokon keresztül egyenlő esélyeket kell biztosítani a döntéshozatali folyamatokban, a politikák alakításában, nyomon követésében és értékelésében stb. való aktív részvételhez való joguk érvényesítéséhez. Az illetékes civil szervezeteket meg kellene erősíteni mind nemzeti, mind pedig uniós szinten, miáltal a kisebb és kevésbé befolyásos civil szervezetek is helyet kaphatnának a nagyobb szövetségek között

| — | a későbbiekben a
  foglalkoztatáson kívül eső
  területekkel, pl. az oktatással, a kultúrával, a szabadidős tevékenységekkel stb. is foglalkozni kellene |
| --- | --- |

—

a későbbiekben a
  foglalkoztatáson kívül eső
  területekkel, pl. az oktatással, a kultúrával, a szabadidős tevékenységekkel stb. is foglalkozni kellene

| — | megfelelő figyelmet kellene fordítani a
  halmozott hátrányos megkülönböztetés, a kulturális különbségek, a szegénység
  stb. hatásaira is. Ezáltal új fényben láthatnánk a fogyatékkal élők jelenleg „láthatatlan” csoportjait |
| --- | --- |

—

megfelelő figyelmet kellene fordítani a
  halmozott hátrányos megkülönböztetés, a kulturális különbségek, a szegénység
  stb. hatásaira is. Ezáltal új fényben láthatnánk a fogyatékkal élők jelenleg „láthatatlan” csoportjait

| — | az igényekhez igazított munkahelyek (ideértve a segítő technológiákat, a munkaköri képzést), és
  esélyegyenlőség-felelősök
  kijelölése a vállalatoknál ösztönözhetné a munkahelyi esélyegyenlőséget |
| --- | --- |

—

az igényekhez igazított munkahelyek (ideértve a segítő technológiákat, a munkaköri képzést), és
  esélyegyenlőség-felelősök
  kijelölése a vállalatoknál ösztönözhetné a munkahelyi esélyegyenlőséget

| — | a maradandó egészségkárosodással járó balesetek megelőzése érdekében megfelelő figyelmet kellene szentelni a
  munkahelyi biztonságnak
  . |
| --- | --- |

—

a maradandó egészségkárosodással járó balesetek megelőzése érdekében megfelelő figyelmet kellene szentelni a
  munkahelyi biztonságnak
  .

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az EGSZB nagy érdeklődéssel fogadta a közleményt (2). |
| --- | --- |

2.1

Az EGSZB nagy érdeklődéssel fogadta a közleményt (2).

| 2.2 | Az EU 2003-ban elfogadott, a 2004–2010 közötti időszakra szóló többéves cselekvési tervének (DAP) (3) célja a fogyatékkal élők szempontjainak érvényesítése minden idevonatkozó uniós politika területén, és konkrét intézkedések kifejlesztése a fogyatékkal élőknek az európai társadalmakba való integrációjának megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

2.2

Az EU 2003-ban elfogadott, a 2004–2010 közötti időszakra szóló többéves cselekvési tervének (DAP) (3) célja a fogyatékkal élők szempontjainak érvényesítése minden idevonatkozó uniós politika területén, és konkrét intézkedések kifejlesztése a fogyatékkal élőknek az európai társadalmakba való integrációjának megerősítése érdekében.

| 2.2.1 | A DAP első fázisának prioritása a fogyatékkal élők munkaerőpiacra történő bejutása, az IKT használatához való hozzáférés és a középületek akadálymentesítése volt. |
| --- | --- |

2.2.1

A DAP első fázisának prioritása a fogyatékkal élők munkaerőpiacra történő bejutása, az IKT használatához való hozzáférés és a középületek akadálymentesítése volt.

| 2.2.2 | A második fázisban a fogyatékkal élők aktív társadalmi szerepvállalása, a minőségi segítségnyújtáshoz, gondozáshoz és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, az áruk és szolgáltatások hozzáférhetőségének az elősegítése, valamint az EU helyzetelemző képességének a növelése áll majd a középpontban. |
| --- | --- |

2.2.2

A második fázisban a fogyatékkal élők aktív társadalmi szerepvállalása, a minőségi segítségnyújtáshoz, gondozáshoz és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, az áruk és szolgáltatások hozzáférhetőségének az elősegítése, valamint az EU helyzetelemző képességének a növelése áll majd a középpontban.

| 2.3 | A DAP előírja, hogy kétévenként jelentést kell tenni a fogyatékkal élők helyzetéről, ami alapján a célkitűzések mérlegelhetők, és elemezhető a fogyatékkal élők helyzete a referencia-időszakban. |
| --- | --- |

2.3

A DAP előírja, hogy kétévenként jelentést kell tenni a fogyatékkal élők helyzetéről, ami alapján a célkitűzések mérlegelhetők, és elemezhető a fogyatékkal élők helyzete a referencia-időszakban.

| 2.4 | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki, hogy a kétéves jelentés végül csak egy rövid közlemény formájában jelent meg; ennek első része a 2004–2005-ös időszakra vonatkozó kétéves jelentés, a második rész pedig a 2006-2007-re szóló második fázis cselekvési terve. |
| --- | --- |

2.4

Az EGSZB sajnálatát fejezi ki, hogy a kétéves jelentés végül csak egy rövid közlemény formájában jelent meg; ennek első része a 2004–2005-ös időszakra vonatkozó kétéves jelentés, a második rész pedig a 2006-2007-re szóló második fázis cselekvési terve.

| 2.4.1 | A közlemény mellékleteiben foglalt információk igen érdekesek az értékelés szempontjából, az EGSZB azonban sajnálattal tapasztalta, hogy a megadott információ hiányos, mivel az elemzés nem vesz figyelembe az EU-ban folytatott minden kezdeményezést. A tagállamoknak több információt kellett volna megadniuk az Európai Bizottság által a jelentés céljaira készített kérdőíven. |
| --- | --- |

2.4.1

A közlemény mellékleteiben foglalt információk igen érdekesek az értékelés szempontjából, az EGSZB azonban sajnálattal tapasztalta, hogy a megadott információ hiányos, mivel az elemzés nem vesz figyelembe az EU-ban folytatott minden kezdeményezést. A tagállamoknak több információt kellett volna megadniuk az Európai Bizottság által a jelentés céljaira készített kérdőíven.

| 2.4.2 | Az EGSZB amiatt is sajnálatát fejezi ki, hogy a mellékletek egyelőre az angolon kívül az unió egyetlen hivatalos nyelvén sem állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

2.4.2

Az EGSZB amiatt is sajnálatát fejezi ki, hogy a mellékletek egyelőre az angolon kívül az unió egyetlen hivatalos nyelvén sem állnak rendelkezésre.

| 2.5 | A fogyatékkal élők a lakosság 10 %-át teszik ki, és ez az arány társadalmaink elöregedésével növekszik. Ez azt jelenti, hogy több mint 50 millió fogyatékkal élő személy él a kibővített Unióban (4). |
| --- | --- |

2.5

A fogyatékkal élők a lakosság 10 %-át teszik ki, és ez az arány társadalmaink elöregedésével növekszik. Ez azt jelenti, hogy több mint 50 millió fogyatékkal élő személy él a kibővített Unióban (4).

| 2.6 | A fogyatékkal élők – nők, férfiak és gyermekek – sokszínű, cseppet sem homogén csoportot alkotnak. Ezt a politikák kialakításának minden szintjén figyelembe kellene venni. |
| --- | --- |

2.6

A fogyatékkal élők – nők, férfiak és gyermekek – sokszínű, cseppet sem homogén csoportot alkotnak. Ezt a politikák kialakításának minden szintjén figyelembe kellene venni.

| 2.7 | Az EGSZB rendszeresen elkötelezett támogatását fejezte ki a fogyatékkal élők teljes körű integrációja iránt, és kérte a konkrétan a fogyatékkal élőkről szóló irányelv megalkotását (5). |
| --- | --- |

2.7

Az EGSZB rendszeresen elkötelezett támogatását fejezte ki a fogyatékkal élők teljes körű integrációja iránt, és kérte a konkrétan a fogyatékkal élőkről szóló irányelv megalkotását (5).

| 2.8 | A 2004–2006-os cselekvési tervről szóló véleményében (6) konkrét ajánlásokat is tett. Az EGSZB elismeri, hogy ajánlásai közül néhányat elfogadtak, sok másikat – különösen a konkrét fogyatékossági irányelv megalkotására és a fogyatékosságnak az európai foglalkoztatási stratégiába történő általános beillesztésére irányuló kérelmet – viszont sajnos figyelmen kívül hagytak. |
| --- | --- |

2.8

A 2004–2006-os cselekvési tervről szóló véleményében (6) konkrét ajánlásokat is tett. Az EGSZB elismeri, hogy ajánlásai közül néhányat elfogadtak, sok másikat – különösen a konkrét fogyatékossági irányelv megalkotására és a fogyatékosságnak az európai foglalkoztatási stratégiába történő általános beillesztésére irányuló kérelmet – viszont sajnos figyelmen kívül hagytak.

| 2.9 | Az EGSZB a fogyatékkal élők jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése keretében jelenleg folyó tárgyalások fényében elemzi a cselekvési tervet (7). |
| --- | --- |

2.9

Az EGSZB a fogyatékkal élők jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése keretében jelenleg folyó tárgyalások fényében elemzi a cselekvési tervet (7).

3.   A jelenlegi helyzet

Áttekintés

| 3.1 | Az EGSZB is igen fontosnak tartja a DAP második fázisához meghatározott célkitűzéseket. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB is igen fontosnak tartja a DAP második fázisához meghatározott célkitűzéseket.

| 3.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy a kérdéssel foglalkozó különböző dokumentumaiban az Európai Bizottságnak a fogyatékosság szociális megközelítését kellene alkalmaznia, ami lehetővé tenné a semlegesebb és befogadóbb jellegű nyelvhasználat ösztönzését a fogyatékossággal kapcsolatos területek szélesebb körében. Az európai bizottsági dokumentumok némelyikének angolból történő fordítása olyan nyelvezettel él, amely nincs teljesen összhangban a fogyatékosság szociális megközelítésével. |
| --- | --- |

3.2

Az EGSZB úgy véli, hogy a kérdéssel foglalkozó különböző dokumentumaiban az Európai Bizottságnak a fogyatékosság szociális megközelítését kellene alkalmaznia, ami lehetővé tenné a semlegesebb és befogadóbb jellegű nyelvhasználat ösztönzését a fogyatékossággal kapcsolatos területek szélesebb körében. Az európai bizottsági dokumentumok némelyikének angolból történő fordítása olyan nyelvezettel él, amely nincs teljesen összhangban a fogyatékosság szociális megközelítésével.

| 3.3 | Az EGSZB osztja az Európai Bizottság azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy nem áll rendelkezésre elegendő statisztikai adat a fogyatékkal élőkről, pedig ez szükséges a területre vonatkozó további politikák kialakításához. A jelenlegi kutatás csak az aktív/foglalkoztatásban álló fogyatékkal élőkre terjed ki, így a fogyatékkal élő állampolgárok többsége (pl. az intézetben élők és a gyerekek) kimarad belőle. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB osztja az Európai Bizottság azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy nem áll rendelkezésre elegendő statisztikai adat a fogyatékkal élőkről, pedig ez szükséges a területre vonatkozó további politikák kialakításához. A jelenlegi kutatás csak az aktív/foglalkoztatásban álló fogyatékkal élőkre terjed ki, így a fogyatékkal élő állampolgárok többsége (pl. az intézetben élők és a gyerekek) kimarad belőle.

| 3.4 | Az EGSZB-t aggasztja, hogy a nem fogyatékkal élő személyek és a fogyatékkal élők foglalkoztatottsági aránya között nagy a különbség. Az Eurostat 2003-ban megerősítette, hogy a gazdaságilag aktív népességben valóban sokkal alacsonyabb a fogyatékkal élők aránya: a 16–64 év közötti súlyosan fogyatékos személyek 78 %-a nem aktív gazdaságilag, míg a tartós egészségügyi probléma vagy fogyatékosság nélkül élők esetében ez az arány 27 %. Még a gazdaságilag aktívak közül is majdnem kétszer olyan magas a munkanélküliek aránya a súlyos fogyatékossággal élők között, mint a nem fogyatékkal élők között. A korlátozottan munkaképes személyek csupán 16 %-a részesül valamiféle foglalkoztatási támogatásban. (8) |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB-t aggasztja, hogy a nem fogyatékkal élő személyek és a fogyatékkal élők foglalkoztatottsági aránya között nagy a különbség. Az Eurostat 2003-ban megerősítette, hogy a gazdaságilag aktív népességben valóban sokkal alacsonyabb a fogyatékkal élők aránya: a 16–64 év közötti súlyosan fogyatékos személyek 78 %-a nem aktív gazdaságilag, míg a tartós egészségügyi probléma vagy fogyatékosság nélkül élők esetében ez az arány 27 %. Még a gazdaságilag aktívak közül is majdnem kétszer olyan magas a munkanélküliek aránya a súlyos fogyatékossággal élők között, mint a nem fogyatékkal élők között. A korlátozottan munkaképes személyek csupán 16 %-a részesül valamiféle foglalkoztatási támogatásban. (8)

| 3.5 | Bizonyos szempontokból az EGSZB nem szívesen ért egyet teljes mértékben az Európai Bizottság jelentésében szereplő, a fogyatékkal élőknek a népesség többi részéhez képest kétszeres inaktivitási arányára vonatkozó egyes magyarázatokkal. Az ún. „járadékcsapda” (9) egyrészt nem ad erre kielégítő magyarázatot, másrészt a fogyatékkal élők vállára helyezi az összes felelősséget. |
| --- | --- |

3.5

Bizonyos szempontokból az EGSZB nem szívesen ért egyet teljes mértékben az Európai Bizottság jelentésében szereplő, a fogyatékkal élőknek a népesség többi részéhez képest kétszeres inaktivitási arányára vonatkozó egyes magyarázatokkal. Az ún. „járadékcsapda” (9) egyrészt nem ad erre kielégítő magyarázatot, másrészt a fogyatékkal élők vállára helyezi az összes felelősséget.

| 3.5.1 | A kedvezőtlen statisztikák hátterében bonyolultabb akadályok állnak, például a munkaadók nem szívesen vesznek fel fogyatékkal élőket, a munkahelyek nincsenek ennek megfelelően kialakítva, a munkaerőpiachoz való hozzáférés nem egyenlő, az önálló élet támogatása (akár személyes segítségnyújtással, akár segédeszközökkel) nem megoldott, hátrányos megkülönböztetéssel kell szembenézni a közlekedésben, az oktatásban, az árukhoz és a szolgáltatásokhoz, valamint az IKT-hez való hozzáférésben stb. Jóllehet a fogyatékkal élő válaszadók 43,7 %-a véli úgy, hogy megfelelő segítséggel tudna dolgozni, a valóságban csak 15,9 %-uk kapja meg az ehhez szükséges támogatást (10). |
| --- | --- |

3.5.1

A kedvezőtlen statisztikák hátterében bonyolultabb akadályok állnak, például a munkaadók nem szívesen vesznek fel fogyatékkal élőket, a munkahelyek nincsenek ennek megfelelően kialakítva, a munkaerőpiachoz való hozzáférés nem egyenlő, az önálló élet támogatása (akár személyes segítségnyújtással, akár segédeszközökkel) nem megoldott, hátrányos megkülönböztetéssel kell szembenézni a közlekedésben, az oktatásban, az árukhoz és a szolgáltatásokhoz, valamint az IKT-hez való hozzáférésben stb. Jóllehet a fogyatékkal élő válaszadók 43,7 %-a véli úgy, hogy megfelelő segítséggel tudna dolgozni, a valóságban csak 15,9 %-uk kapja meg az ehhez szükséges támogatást (10).

| 3.5.2 | Az EGSZB ezért úgy ítéli meg, hogy a szociális biztonsági és foglalkoztatási rendszerek felülvizsgálatakor napirendre kellene venni mindazon okokat, amelyek megakadályozzák, hogy a fogyatékkal élők bejuthassanak és tartósan jelen lehessenek a munkaerőpiacon (11). |
| --- | --- |

3.5.2

Az EGSZB ezért úgy ítéli meg, hogy a szociális biztonsági és foglalkoztatási rendszerek felülvizsgálatakor napirendre kellene venni mindazon okokat, amelyek megakadályozzák, hogy a fogyatékkal élők bejuthassanak és tartósan jelen lehessenek a munkaerőpiacon (11).

3.6   A foglalkoztatás támogatása

| 3.6.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság komoly lépéseket tett a foglalkoztatási irányelv (12) átültetésének és végrehajtásának nyomon követése irányában. Ezt a tevékenységet a szociális partnerekkel és a reprezentatív civil szervezetekkel együttműködésben kell elvégezni. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a foglalkoztatási irányelv révén, amely számos alapon, többek között a fogyatékosság alapján is megtiltja a hátrányos megkülönböztetést a munkahelyen, már nemcsak jogunk, hanem törvényi kötelességünk is „szembeszállni” a diszkriminációval, és hogy az Európai Bizottságnak mint az irányelv őrének kulcsszerepe van annak eredményes végrehajtásában. |
| --- | --- |

3.6.1

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság komoly lépéseket tett a foglalkoztatási irányelv (12) átültetésének és végrehajtásának nyomon követése irányában. Ezt a tevékenységet a szociális partnerekkel és a reprezentatív civil szervezetekkel együttműködésben kell elvégezni. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a foglalkoztatási irányelv révén, amely számos alapon, többek között a fogyatékosság alapján is megtiltja a hátrányos megkülönböztetést a munkahelyen, már nemcsak jogunk, hanem törvényi kötelességünk is „szembeszállni” a diszkriminációval, és hogy az Európai Bizottságnak mint az irányelv őrének kulcsszerepe van annak eredményes végrehajtásában.

| 3.6.2 | Az EGSZB nem ért egyet az Európai Bizottság azon kijelentésével, mely szerint a fogyatékkal élők helyzete jelen van az egész európai foglalkoztatási stratégiában (EFS) (13). Ez a jelenlét igencsak korlátozott, és a nemzeti reformprogramokból is kifelejtették a fogyatékkal élők helyzetét. |
| --- | --- |

3.6.2

Az EGSZB nem ért egyet az Európai Bizottság azon kijelentésével, mely szerint a fogyatékkal élők helyzete jelen van az egész európai foglalkoztatási stratégiában (EFS) (13). Ez a jelenlét igencsak korlátozott, és a nemzeti reformprogramokból is kifelejtették a fogyatékkal élők helyzetét.

| 3.6.3 | Az EGSZB már kifejezte, hogy támogatja az Európai Bizottság rendeletét az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról
   (14) és a fogyatékkal élőknek az általános munkaerőpiacra való bejutásáért nyújtott állami támogatásra vonatkozó mentességeket. |
| --- | --- |

3.6.3

Az EGSZB már kifejezte, hogy támogatja az Európai Bizottság rendeletét az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról
   (14) és a fogyatékkal élőknek az általános munkaerőpiacra való bejutásáért nyújtott állami támogatásra vonatkozó mentességeket.

| 3.6.4 | Az EGSZB hangsúlyozottan ösztönzi a szociális partnereket, hogy tegyenek további lépéseket a fogyatékkal élők foglalkoztatásával kapcsolatban. 2004-ben a szociális partnerek jelentést készítettek az e téren tett kezdeményezéseikről (15). |
| --- | --- |

3.6.4

Az EGSZB hangsúlyozottan ösztönzi a szociális partnereket, hogy tegyenek további lépéseket a fogyatékkal élők foglalkoztatásával kapcsolatban. 2004-ben a szociális partnerek jelentést készítettek az e téren tett kezdeményezéseikről (15).

| 3.6.5 | Az EGSZB emellett támogatja az Európai Szociális Alapnak a fogyatékkal élők munkaerő-piaci integrációjával kapcsolatos kezdeményezéseit is. Az EQUAL kezdeményezés igen hasznos volt a fogyatékkal élők esélyegyenlőségének biztosítása szempontjából. Az Európai Szociális Alap új keretén belül az Alap által finanszírozott projektekben figyelembe kellene venni a jelenlegi jogszabályokból kimaradt egyes elveket, pl. a hozzáférhetőség és a „mindenki számára történő tervezés” elvét. |
| --- | --- |

3.6.5

Az EGSZB emellett támogatja az Európai Szociális Alapnak a fogyatékkal élők munkaerő-piaci integrációjával kapcsolatos kezdeményezéseit is. Az EQUAL kezdeményezés igen hasznos volt a fogyatékkal élők esélyegyenlőségének biztosítása szempontjából. Az Európai Szociális Alap új keretén belül az Alap által finanszírozott projektekben figyelembe kellene venni a jelenlegi jogszabályokból kimaradt egyes elveket, pl. a hozzáférhetőség és a „mindenki számára történő tervezés” elvét.

| 3.6.6 | Az EGSZB örömmel tapasztalta, hogy az Európai Bizottság elindította a megkülönböztetés elleni küzdelem közösségi intézkedési programját
   (16). |
| --- | --- |

3.6.6

Az EGSZB örömmel tapasztalta, hogy az Európai Bizottság elindította a megkülönböztetés elleni küzdelem közösségi intézkedési programját
   (16).

| 3.6.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy az egyéb kezdeményezéseknek – mint az Egyenlőség Csúcstalálkozó és a 2007, a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Éve – jelentős politikai döntéseket, illetve új politikákat és jogszabályokat kell eredményezniük. |
| --- | --- |

3.6.7

Az EGSZB úgy véli, hogy az egyéb kezdeményezéseknek – mint az Egyenlőség Csúcstalálkozó és a 2007, a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Éve – jelentős politikai döntéseket, illetve új politikákat és jogszabályokat kell eredményezniük.

| 3.6.8 | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki, hogy a fogyatékkal élők nemzeti szintű szervezeteit általában kihagyták a nemzeti reformprogramok kidolgozásából. Az átdolgozott lisszaboni menetrendnek meg kellene erősítenie a civil társadalom részvételét a lisszaboni célok hatékonyabb elérése érdekében. |
| --- | --- |

3.6.8

Az EGSZB sajnálatát fejezi ki, hogy a fogyatékkal élők nemzeti szintű szervezeteit általában kihagyták a nemzeti reformprogramok kidolgozásából. Az átdolgozott lisszaboni menetrendnek meg kellene erősítenie a civil társadalom részvételét a lisszaboni célok hatékonyabb elérése érdekében.

| 3.6.9 | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a civil társadalommal – a szociális partnerekkel és az érintett civil szervezetekkel – mind uniós, mind nemzeti szinten folytatott párbeszéd fontos a foglalkoztatási stratégiák hatékonyságának biztosításához. A fogyatékkal élők civil szervezeteinek képviselőit mindenképpen be kell vonni. |
| --- | --- |

3.6.9

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a civil társadalommal – a szociális partnerekkel és az érintett civil szervezetekkel – mind uniós, mind nemzeti szinten folytatott párbeszéd fontos a foglalkoztatási stratégiák hatékonyságának biztosításához. A fogyatékkal élők civil szervezeteinek képviselőit mindenképpen be kell vonni.

3.7   A fogyatékkal élők integrálása a társadalomba

| 3.7.1 | Az EGSZB nemrégiben kifejtette a véleményét a Fogyatékkal Élők Európai Évéről, és kérte az Európai Bizottságot, hogy a fogyatékkal élők helyzetéről szóló következő kétéves jelentésében értékelje ki az Európai Év során tett politikai kötelezettségvállalások – és különösen a Tanács foglalkoztatásról, oktatásról, elektronikus hozzáférhetőségről és kultúráról szóló állásfoglalásainak – utánkövetését is, és tegyen ajánlásokat a fogyatékkal élők szempontjainak a lisszaboni stratégián belüli nyílt koordinációs módszerbe való beépítésére (17). |
| --- | --- |

3.7.1

Az EGSZB nemrégiben kifejtette a véleményét a Fogyatékkal Élők Európai Évéről, és kérte az Európai Bizottságot, hogy a fogyatékkal élők helyzetéről szóló következő kétéves jelentésében értékelje ki az Európai Év során tett politikai kötelezettségvállalások – és különösen a Tanács foglalkoztatásról, oktatásról, elektronikus hozzáférhetőségről és kultúráról szóló állásfoglalásainak – utánkövetését is, és tegyen ajánlásokat a fogyatékkal élők szempontjainak a lisszaboni stratégián belüli nyílt koordinációs módszerbe való beépítésére (17).

| 3.7.2 | Az EGSZB üdvözli a légi utasok jogairól szóló rendelet bevált gyakorlatát, amelyben a fogyatékkal élők érdekeinek érvényesítéséből származó előnyök egyértelműen megmutatkoznak. |
| --- | --- |

3.7.2

Az EGSZB üdvözli a légi utasok jogairól szóló rendelet bevált gyakorlatát, amelyben a fogyatékkal élők érdekeinek érvényesítéséből származó előnyök egyértelműen megmutatkoznak.

| 3.7.3 | Az EGSZB üdvözli a fogyatékkal élők IKT-hozzáférhetősége terén elért eredményeket (18), és a további idevonatkozó kezdeményezéseket (19). Vannak más területek is, ahol tovább lehetne lépni, például a távközlés és a televíziós műsorszórás szabályozási kerete. |
| --- | --- |

3.7.3

Az EGSZB üdvözli a fogyatékkal élők IKT-hozzáférhetősége terén elért eredményeket (18), és a további idevonatkozó kezdeményezéseket (19). Vannak más területek is, ahol tovább lehetne lépni, például a távközlés és a televíziós műsorszórás szabályozási kerete.

| 3.7.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy az európai strukturális alapok olyan eszközök az Európai Unió számára, amelyek segítségével érvényesítheti az elveit, ezért az alapokkal kapcsolatos jogszabályokban és tervezésben ki kellene térni a megkülönböztetés tilalmára és a hozzáférhetőségre. A fogyatékkal élők érdekeinek mindig meg kellene jelennie az alapok felhasználásakor. |
| --- | --- |

3.7.4

Az EGSZB úgy véli, hogy az európai strukturális alapok olyan eszközök az Európai Unió számára, amelyek segítségével érvényesítheti az elveit, ezért az alapokkal kapcsolatos jogszabályokban és tervezésben ki kellene térni a megkülönböztetés tilalmára és a hozzáférhetőségre. A fogyatékkal élők érdekeinek mindig meg kellene jelennie az alapok felhasználásakor.

| 3.7.5 | Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Unió területén a fogyatékkal élő személyek különböző szintű jogvédelemben részesülnek. Egy adott személy védelme és jogai attól függenek, hogy az illető hol él. |
| --- | --- |

3.7.5

Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Unió területén a fogyatékkal élő személyek különböző szintű jogvédelemben részesülnek. Egy adott személy védelme és jogai attól függenek, hogy az illető hol él.

| 3.7.6 | Az EGSZB-t az is aggasztja, hogy a DAP első fázisáról szóló jelentés elsiklik a fogyatékkal élők hátrányos megkülönböztetésének bizonyos aspektusai felett, illetve nem ad hatékony megoldást azokra, például a fogyatékkal élőkkel szembeni diszkrimináció hatását többféle alapon pl. nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, kor, illetve szexuális irányultság
   (20) alapján is meg kellene vizsgálni; illetve a fogyatékkal élők joga az önálló élethez.
  Az EGSZB úgy véli, hogy a fogyatékkal élőket nem csak fogyatékosságuk alapján kellene meghatározni, és hogy a többi körülmény is hatást gyakorolhat és következményekkel járhat mindennapi életük minőségére. |
| --- | --- |

3.7.6

Az EGSZB-t az is aggasztja, hogy a DAP első fázisáról szóló jelentés elsiklik a fogyatékkal élők hátrányos megkülönböztetésének bizonyos aspektusai felett, illetve nem ad hatékony megoldást azokra, például a fogyatékkal élőkkel szembeni diszkrimináció hatását többféle alapon pl. nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, kor, illetve szexuális irányultság
   (20) alapján is meg kellene vizsgálni; illetve a fogyatékkal élők joga az önálló élethez.

Az EGSZB úgy véli, hogy a fogyatékkal élőket nem csak fogyatékosságuk alapján kellene meghatározni, és hogy a többi körülmény is hatást gyakorolhat és következményekkel járhat mindennapi életük minőségére.

4.   Az EU fogyatékkal élőkkel kapcsolatos cselekvési terve (DAP) 2006–2007

| 4.1 | Az Európai Bizottság a második fázis idejére új célkitűzéseket fogalmazott meg. Az EGSZB örömét fejezi ki amiatt, hogy ezek továbbra is a fogyatékkal élők legfontosabb problémáit kísérelik meg megoldani. |
| --- | --- |

4.1

Az Európai Bizottság a második fázis idejére új célkitűzéseket fogalmazott meg. Az EGSZB örömét fejezi ki amiatt, hogy ezek továbbra is a fogyatékkal élők legfontosabb problémáit kísérelik meg megoldani.

| 4.2 | Az EGSZB nem ért egyet azzal, hogy „a fogyatékosság kérdéseiben az esélyegyenlőség általános érvényesítése egyes területeken, nevezetesen a foglalkoztatás, IKT és oktatás területén sikeres volt”. Ez ellentétben áll a integrációról szóló közös jelentésben foglalt egyes kijelentésekkel, amelyben elismerik, hogy „...a helyzetet tekintve mégsem tapasztalható jelentős javulás – a legjobb esetben is ingadozónak tekinthető – gazdasági teljesítmény miatt. Megerősítik azt a lisszaboni stratégia felülvizsgálata során tett megállapítást, hogy a végrehajtást illetően szakadék van a közös célkitűzések iránti tagállami elkötelezettségek, illetve az ezek megvalósítására tett politikai erőfeszítések között” (21). |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB nem ért egyet azzal, hogy „a fogyatékosság kérdéseiben az esélyegyenlőség általános érvényesítése egyes területeken, nevezetesen a foglalkoztatás, IKT és oktatás területén sikeres volt”. Ez ellentétben áll a integrációról szóló közös jelentésben foglalt egyes kijelentésekkel, amelyben elismerik, hogy „...a helyzetet tekintve mégsem tapasztalható jelentős javulás – a legjobb esetben is ingadozónak tekinthető – gazdasági teljesítmény miatt. Megerősítik azt a lisszaboni stratégia felülvizsgálata során tett megállapítást, hogy a végrehajtást illetően szakadék van a közös célkitűzések iránti tagállami elkötelezettségek, illetve az ezek megvalósítására tett politikai erőfeszítések között” (21).

| 4.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy az EU fogyatékosság kérdésével foglalkozó magas szintű csoportja igen fontos a DAP végrehajtásához, és meg kellene azt erősíteni. A csoportnak konkrét eredményekkel és az Európai Unió Tanácsa által elfogadandó javaslatokkal kellene előállnia. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB úgy véli, hogy az EU fogyatékosság kérdésével foglalkozó magas szintű csoportja igen fontos a DAP végrehajtásához, és meg kellene azt erősíteni. A csoportnak konkrét eredményekkel és az Európai Unió Tanácsa által elfogadandó javaslatokkal kellene előállnia.

| 4.3.1 | Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Fogyatékossági Fórum és egyéb, a fogyatékkal élőket képviselő európai szervezetek bevonását a magas szintű csoport vitáiba annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékkal élők érdekeit képviselő mozgalom részt vehessen az európai fogyatékkal élőket érintő politikák kialakításában. |
| --- | --- |

4.3.1

Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Fogyatékossági Fórum és egyéb, a fogyatékkal élőket képviselő európai szervezetek bevonását a magas szintű csoport vitáiba annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékkal élők érdekeit képviselő mozgalom részt vehessen az európai fogyatékkal élőket érintő politikák kialakításában.

| 4.4 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság jogsértési eljárást kíván kezdeményezni azon tagállamok ellen, amelyek a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK irányelvet még nem ültették át a nemzeti jogba vagy nem megfelelően hajtották azt végre (22). |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság jogsértési eljárást kíván kezdeményezni azon tagállamok ellen, amelyek a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK irányelvet még nem ültették át a nemzeti jogba vagy nem megfelelően hajtották azt végre (22).

4.5   A második fázis fő területei

| 4.5.1 | A DAP második fázisának a középpontjában a fogyatékkal élők aktív befogadása áll, és épít a polgárok fogyatékossággal kapcsolatos elképzeléseire (23). Ez azt jelenti, hogy a fogyatékkal élőknek ugyanolyan választási lehetőségeik vannak, és ugyanúgy irányítják a saját életüket, mint a nem fogyatékkal élők. |
| --- | --- |

4.5.1

A DAP második fázisának a középpontjában a fogyatékkal élők aktív befogadása áll, és épít a polgárok fogyatékossággal kapcsolatos elképzeléseire (23). Ez azt jelenti, hogy a fogyatékkal élőknek ugyanolyan választási lehetőségeik vannak, és ugyanúgy irányítják a saját életüket, mint a nem fogyatékkal élők.

4.6   A tevékenység ösztönzése

| 4.6.1 | Az EGSZB egy korábbi véleményében megjegyezte, hogy a fogyatékkal élőket az új, lényegre törőbb lisszaboni stratégia nem említi (24). |
| --- | --- |

4.6.1

Az EGSZB egy korábbi véleményében megjegyezte, hogy a fogyatékkal élőket az új, lényegre törőbb lisszaboni stratégia nem említi (24).

| 4.6.2 | Az EGSZB figyelmeztet arra, hogy a fogyatékkal élők foglalkoztatottsági és társadalmi részvételi arányának növelése csak a munkafeltételek javítása, valamint az oktatás, a közlekedés, az IKT, az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés stb. területein fennálló diszkrimináció elleni fellépés mellett lehetséges. |
| --- | --- |

4.6.2

Az EGSZB figyelmeztet arra, hogy a fogyatékkal élők foglalkoztatottsági és társadalmi részvételi arányának növelése csak a munkafeltételek javítása, valamint az oktatás, a közlekedés, az IKT, az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés stb. területein fennálló diszkrimináció elleni fellépés mellett lehetséges.

| 4.6.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy az európai foglalkoztatási stratégia célkitűzéseinek felülvizsgálatakor figyelembe kell venni a fogyatékkal élők szempontjainak általános érvényesítését. Ennek hiányában a fogyatékkal élők védelme továbbra is korlátozott marad. |
| --- | --- |

4.6.3

Az EGSZB úgy véli, hogy az európai foglalkoztatási stratégia célkitűzéseinek felülvizsgálatakor figyelembe kell venni a fogyatékkal élők szempontjainak általános érvényesítését. Ennek hiányában a fogyatékkal élők védelme továbbra is korlátozott marad.

| 4.6.4 | Az európai strukturális alapok jelentős mértékben hozzájárulnak az integrációhoz, ha figyelembe veszik a megkülönböztetés tilalma és a hozzáférhetőség a fogyatékkal élők számára elvét. A strukturális alapok új tervezési időszakában az épített környezetben meg kell előzni az új létesítményekhez való akadályozott hozzáférést, és elő kell mozdítani az alapok befogadóbb elvű felhasználását. |
| --- | --- |

4.6.4

Az európai strukturális alapok jelentős mértékben hozzájárulnak az integrációhoz, ha figyelembe veszik a megkülönböztetés tilalma és a hozzáférhetőség a fogyatékkal élők számára elvét. A strukturális alapok új tervezési időszakában az épített környezetben meg kell előzni az új létesítményekhez való akadályozott hozzáférést, és elő kell mozdítani az alapok befogadóbb elvű felhasználását.

| 4.6.5 | Az Európai Bizottság a foglalkoztatási és képzési támogatásokra vonatkozó csoportmentességről szóló új rendeletének igazságos rendszert kell létrehoznia a fogyatékkal élők munkaerő-piaci részvételének ösztönzésére. Az új felülvizsgálat során egyszerűsíteni kell az eljárásokat annak érdekében, hogy a munkaadók könnyebben juthassanak hozzá a fogyatékkal élő alkalmazottak után járó támogatáshoz. |
| --- | --- |

4.6.5

Az Európai Bizottság a foglalkoztatási és képzési támogatásokra vonatkozó csoportmentességről szóló új rendeletének igazságos rendszert kell létrehoznia a fogyatékkal élők munkaerő-piaci részvételének ösztönzésére. Az új felülvizsgálat során egyszerűsíteni kell az eljárásokat annak érdekében, hogy a munkaadók könnyebben juthassanak hozzá a fogyatékkal élő alkalmazottak után járó támogatáshoz.

| 4.6.6 | A szociális gazdasági vállalkozások hasznos hozzájárulást nyújthatnak a fogyatékkal élők munkaerő-piaci integrációjához. |
| --- | --- |

4.6.6

A szociális gazdasági vállalkozások hasznos hozzájárulást nyújthatnak a fogyatékkal élők munkaerő-piaci integrációjához.

4.7   A minőségi segítségnyújtási és gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés elősegítése

| 4.7.1 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy ez a kérdés igen fontos. |
| --- | --- |

4.7.1

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy ez a kérdés igen fontos.

| 4.7.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy az európai társadalmakban élő fogyatékkal élők életminőségének javítását célzó bármely intézkedést az alábbi alapvető emberi jogokra kell alapozni:






  — | a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához való jog; |
| --- | --- | --- |

4.7.2

Az EGSZB úgy véli, hogy az európai társadalmakban élő fogyatékkal élők életminőségének javítását célzó bármely intézkedést az alábbi alapvető emberi jogokra kell alapozni:

—

a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához való jog;

| — | a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jog; |
| --- | --- |

—

a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jog;

| — | senki sem fosztható meg önkényesen a szabadságától; |
| --- | --- |

—

senki sem fosztható meg önkényesen a szabadságától;

| — | senkit nem szabad megkínozni, illetve embertelen vagy megalázó büntetésben vagy bánásmódban részesíteni; |
| --- | --- |

—

senkit nem szabad megkínozni, illetve embertelen vagy megalázó büntetésben vagy bánásmódban részesíteni;

| — | az oktatáshoz való jog; |
| --- | --- |

—

az oktatáshoz való jog;

| — | az egészséghez való jog, ideértve a személyes és reproduktív egészséggel kapcsolatos információhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

—

az egészséghez való jog, ideértve a személyes és reproduktív egészséggel kapcsolatos információhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| — | senki sem fosztható meg önkényesen a tulajdonától. |
| --- | --- |

—

senki sem fosztható meg önkényesen a tulajdonától.

| 4.7.3 | Az EGSZB ezért üdvözli, hogy az Európai Bizottság támogatja a fogyatékkal élők önálló életét, a nagy bentlakásos intézményekben élő személyek intézményből való kihelyezését és szegregációjának megszüntetését. |
| --- | --- |

4.7.3

Az EGSZB ezért üdvözli, hogy az Európai Bizottság támogatja a fogyatékkal élők önálló életét, a nagy bentlakásos intézményekben élő személyek intézményből való kihelyezését és szegregációjának megszüntetését.

| 4.7.3.1 | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy mindenki, akinek érdekében áll, hogy a fogyatékkal élők önálló életet éljenek – azaz a nemzeti szintű hatóságok, a fogyatékkal élőket képviselő szervezetek és az EU –, tevékenyen részt vehessen a folyamatban. |
| --- | --- |

4.7.3.1

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy mindenki, akinek érdekében áll, hogy a fogyatékkal élők önálló életet éljenek – azaz a nemzeti szintű hatóságok, a fogyatékkal élőket képviselő szervezetek és az EU –, tevékenyen részt vehessen a folyamatban.

| 4.7.3.2 | Az önálló élet nemcsak azt jelenti, hogy valaki egyszerűen a társadalomban él, hanem azt is, hogy ő is ugyanolyan tagja a társadalomnak, mint bárki más. Az önálló élet a társadalmi élet összes területén való teljes jogú részvételt jelenti. |
| --- | --- |

4.7.3.2

Az önálló élet nemcsak azt jelenti, hogy valaki egyszerűen a társadalomban él, hanem azt is, hogy ő is ugyanolyan tagja a társadalomnak, mint bárki más. Az önálló élet a társadalmi élet összes területén való teljes jogú részvételt jelenti.

| 4.7.3.3 | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a gondozási szolgáltatások felülvizsgálatát érintő intézkedéseknek ösztönözniük kellene a fogyatékkal élők önálló életvezetését. Az intézményekből való kihelyezés mint konkrét cél, valamint a helyi közösségre alapozó alternatív megoldások kialakítása az új hosszú távú gondozási stratégia és az új szociális védelmi stratégia részét kell hogy képezzék. A megoldások között olyan kezdeményezéseknek is helyet kell kapniuk, mint személyes gondozók, segédeszközök, információ, illetve képzés biztosítása, a fogyatékkal élők bevonása a saját ellátásukba stb. |
| --- | --- |

4.7.3.3

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a gondozási szolgáltatások felülvizsgálatát érintő intézkedéseknek ösztönözniük kellene a fogyatékkal élők önálló életvezetését. Az intézményekből való kihelyezés mint konkrét cél, valamint a helyi közösségre alapozó alternatív megoldások kialakítása az új hosszú távú gondozási stratégia és az új szociális védelmi stratégia részét kell hogy képezzék. A megoldások között olyan kezdeményezéseknek is helyet kell kapniuk, mint személyes gondozók, segédeszközök, információ, illetve képzés biztosítása, a fogyatékkal élők bevonása a saját ellátásukba stb.

| 4.7.4 | Az EGSZB kéri a fogyatékkal élőknek nyújtott szolgáltatások minőségére vonatkozó szabványok javítását. Ezeket a szabványokat a fogyatékkal élők szervezeteivel együttműködésben kellene fejleszteni. A segítségnyújtási és gondozási szolgáltatások modelljének a minőségen, a folyamatosságon, a hozzáférhetőségen és a pénzügyi fenntarthatóságon kell alapulnia. |
| --- | --- |

4.7.4

Az EGSZB kéri a fogyatékkal élőknek nyújtott szolgáltatások minőségére vonatkozó szabványok javítását. Ezeket a szabványokat a fogyatékkal élők szervezeteivel együttműködésben kellene fejleszteni. A segítségnyújtási és gondozási szolgáltatások modelljének a minőségen, a folyamatosságon, a hozzáférhetőségen és a pénzügyi fenntarthatóságon kell alapulnia.

| 4.7.5 | Emellett az egészségügyi koordináció nyílt módszerének is figyelembe kellene vennie a fogyatékkal élők szükségleteit és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó alapvető jogaikat. |
| --- | --- |

4.7.5

Emellett az egészségügyi koordináció nyílt módszerének is figyelembe kellene vennie a fogyatékkal élők szükségleteit és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó alapvető jogaikat.

4.8   Az áruk és szolgáltatások hozzáférhetőségének az elősegítése

| 4.8.1 | Az EGSZB üdvözli a csökkent mozgásképességű légi utasokról szóló rendeletet és az általában a közlekedés (vasúti, távolsági autóbusz- és tengeri közlekedés), valamint az idegenforgalom területén tett kezdeményezéseket, amelyek lehetővé teszik majd a fogyatékkal élő személyek szabad mozgását. |
| --- | --- |

4.8.1

Az EGSZB üdvözli a csökkent mozgásképességű légi utasokról szóló rendeletet és az általában a közlekedés (vasúti, távolsági autóbusz- és tengeri közlekedés), valamint az idegenforgalom területén tett kezdeményezéseket, amelyek lehetővé teszik majd a fogyatékkal élő személyek szabad mozgását.

| 4.8.2 | Az új technológiákhoz való hozzáférés elengedhetetlen az európai társadalmakban meglévő digitális szakadék áthidalásához. Az EU-nak biztosítania kell, hogy a hetedik keretprogram keretében megvalósuló projektek fejlesztik az új technológiákra, a segédeszközökre és a „mindenki számára történő tervezés” alapján létrejövő árukra és szolgáltatásokra irányuló kutatást. |
| --- | --- |

4.8.2

Az új technológiákhoz való hozzáférés elengedhetetlen az európai társadalmakban meglévő digitális szakadék áthidalásához. Az EU-nak biztosítania kell, hogy a hetedik keretprogram keretében megvalósuló projektek fejlesztik az új technológiákra, a segédeszközökre és a „mindenki számára történő tervezés” alapján létrejövő árukra és szolgáltatásokra irányuló kutatást.

| 4.8.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a belső piaci szolgáltatásokról szóló irányelvről folytatott jelenlegi tárgyalások során az árukhoz és szolgáltatásokhoz az unió területén való hozzáférés témájában figyelembe kellene venni a fogyatékkal élő fogyasztók igényeit. |
| --- | --- |

4.8.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a belső piaci szolgáltatásokról szóló irányelvről folytatott jelenlegi tárgyalások során az árukhoz és szolgáltatásokhoz az unió területén való hozzáférés témájában figyelembe kellene venni a fogyatékkal élő fogyasztók igényeit.

| 4.8.4 | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló majdani közleményben vegye figyelembe a folyamatosság és a hozzáférhetőség elveit, az európai minőségi szabványokat, valamint a pénzügyi fenntarthatóságot. |
| --- | --- |

4.8.4

Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló majdani közleményben vegye figyelembe a folyamatosság és a hozzáférhetőség elveit, az európai minőségi szabványokat, valamint a pénzügyi fenntarthatóságot.

4.9   Az EU helyzetelemző képességének a növelése

| 4.9.1 | Az Európai Uniónak fel kell tudnia mérni a fogyatékkal élők helyzetét. |
| --- | --- |

4.9.1

Az Európai Uniónak fel kell tudnia mérni a fogyatékkal élők helyzetét.

| 4.9.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy több megbízható és összehasonlítható adatra van szükség a fogyatékkal élőkkel kapcsolatban. A jelenlegi uniós statisztikák között nem és kor szerinti elemzéseket találunk. A fogyatékkal élők helyzetének elemzése és a további politikaalkotás szempontjából elengedhetetlen, hogy közösségi szinten elkészüljön a statisztikai adatok átfogó lebontása. |
| --- | --- |

4.9.2

Az EGSZB úgy véli, hogy több megbízható és összehasonlítható adatra van szükség a fogyatékkal élőkkel kapcsolatban. A jelenlegi uniós statisztikák között nem és kor szerinti elemzéseket találunk. A fogyatékkal élők helyzetének elemzése és a további politikaalkotás szempontjából elengedhetetlen, hogy közösségi szinten elkészüljön a statisztikai adatok átfogó lebontása.

| 4.9.3 | Emellett a fogyatékkal élők – saját maguk által kifejezett – igényeit különösen figyelembevevő további tudományos kutatásokra és a halmozott hátrányos megkülönböztetés jobb elemzésére van szükség. |
| --- | --- |

4.9.3

Emellett a fogyatékkal élők – saját maguk által kifejezett – igényeit különösen figyelembevevő további tudományos kutatásokra és a halmozott hátrányos megkülönböztetés jobb elemzésére van szükség.

A Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Éve (2007) egyedülálló alkalom az Európai Bizottság számára, hogy véghezvigye a fogyatékkal élők hátrányos megkülönböztetése elleni jogi védelem egyensúlyának megteremtését/harmonizálását az egész Unió területén, valamint hogy jogsértések esetén fellépjen.

Az EGSZB várakozással tekint a DAP-ról szóló következő, 2008-as kétéves jelentés elé.

Brüsszel, 2006. április 20.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Számos, fogyatékkal élőket képviselő civil szervezet állítja, hogy a személyes segítségnyújtást éppen ezért a fogyatékkal élők jogai közé kellene sorolni, és érvényesítését közvetlen finanszírozással lehetne megoldani: ez az alapvető emberi jog biztosítását érintő strukturális változás egyik feltétele.

1

(2)  COM(2003) 650 final.

2

(3)  Cselekvési terv a fogyatékkal élők érdekében (DAP).

3

(4)  Az Eurostatnak a fogyatékkal élők foglalkoztatásáról készült 2002-es kiadványa szerint a 16 és 64 év közötti személyek közül 44,6 millió – azaz minden hatodik (15,7 %) – állította azt magáról, hogy tartós egészségügyi problémával vagy fogyatékossággal él.

4

(5)  Az EGSZB 2006. február 14-i véleménye a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a Fogyatékkal Élők Európai Éve (2003) megvalósításáról, eredményeiről és általános értékeléséről” Előadó: Gunta Anča (HL C 88., 2006.4.11.).

5

Az EGSZB 2004. február 25-i véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Esélyegyenlőség a fogyatékkal élő emberek számára – Európai Cselekvési Terv” Előadó: Miguel Ángel Cabra de Luna (HL C 110., 2004.4.30.).

Esélyegyenlőség a fogyatékkal élő emberek számára – Európai Cselekvési Terv

Az EGSZB 2003. március 26-i véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Az ENSZ jogilag kötelező érvényű, a fogyatékkal élő személyek jogait és méltóságát támogató és védő eszköze felé”. Előadó: Miguel Ángel Cabra de Luna (HL C 133., 2003.6.6.).

Az EGSZB 2002. július 17-i saját kezdeményezésű véleménye a következő tárgyban: „A fogyatékkal élők társadalmi integrációja”. Előadó: Miguel Ángel Cabra de Luna (HL C 241., 2002.10.7.).

Az EGSZB 2001. október 17-i véleménye a következő tárgyban: „Javaslat a Fogyatékkal Élők Európai Évéről (2003) szóló tanácsi határozatra”. Előadó: Miguel Ángel Cabra de Luna (HL C 36., 2002.2.8.).

(6)  Az EGSZB 2004. február 25-i véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Esélyegyenlőség a fogyatékkal élő emberek számára – Európai Cselekvési Terv” Előadó: Miguel Ángel Cabra de Luna (HL C 110., 2004.4.30.).

6

Esélyegyenlőség a fogyatékkal élő emberek számára – Európai Cselekvési Terv

(7)  A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló nemzetközi egyezmény. ENSZ, New York, 2006 (munkadokumentum).

7

(8)  Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002 [A fogyatékossággal élők foglalkoztatottsága Európában] Eurostat 26/2003.

8

Employment of Disabled people in Europe 2002

(9)  A szociális járadék valószínűleg magasabb, mint a bér, és munkába állás esetén fennáll a járadéktól való elesés kockázata.

9

(10)  Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002 [A fogyatékossággal élők foglalkoztatottsága Európában] Eurostat 26/2003.

10

Employment of Disabled people in Europe 2002

(11)  A fogyatékkal élők 57 %-a aktív évei során szenved maradandó károsodást.

11

(12)  A Tanács 2000/78/EK irányelve, 2000. november 27.

12

(13)  A Tanács 2005. július 12-i határozata a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról. A fogyatékkal élők szempontjainak érvényesítése az európai foglalkoztatási stratégiában. http://europa/comm/dgs/emloyment_social/index_en.htm.

13

(14)  Az Európai Bizottság 2204/2002/EK rendelete.

14

(15)  A CEEP, az UNICE/UEAPME és az ETUC 2004-es jelentése a szociális partnereknek a foglalkoztatási iránymutatások végrehajtásával kapcsolatosan a tagállamokban végzett tevékenységeiről.

15

(16)  A Tanács 2000. november 27-i, 2000/750/EK határozata a megkülönböztetés elleni küzdelem közösségi intézkedési programjának létrehozásáról (2001-től 2006-ig).

16

(17)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

17

(18)  Közlemény az elektronikus hozzáférhetőségről COM(2005) 425 final, 2005. szeptember 13.

18

(19)  A hozzáférhetőségi követelmények harmonizálására vonatkozó kezdeményezések az IKT területén; Web-hozzáférhetőségi iránymutatások; A mindenki számára történő tervezés európai tanterve.

19

(20)  Az EK-Szerződés 13. cikkében szereplő megkülönböztetési alapok.

20

(21)  Közös jelentés a szociális védelemről és a társadalmi integrációról – 2006 (COM(2006) 62 final).

21

(22)  Ausztria, Finnország, Németország és Luxemburg.

22

(23)  Az Unió Alapjogi Chartájának 26. cikkében foglaltak szerint (Az Unió elismeri és tiszteletben tartja a fogyatékossággal élő személyek jogát az önállóságuk, társadalmi és foglalkozási beilleszkedésük, valamint a közösség életében való részvételük biztosítását célzó intézkedésekre.).

23

(24)  A 2006. február 14-i EGSZB-vélemény a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a Fogyatékkal Élők Európai Éve (2003) megvalósításáról, eredményeiről és általános értékeléséről” Előadó: Gunta Anča (HL C 88., 2006.4.11.).

24

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/52

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye: Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra”

(COM(2005) 299 final – SEC(2005) 904)

(2006/C 185/11)

2005. július 5-én az Európai Bizottság az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján úgy határozott, hogy kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti kérdésben.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2006. március 23-án elfogadta véleményét (előadó: Bruno VEVER).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság április 20–21-én tartott, 426. plenáris ülésén (a 2006. április 21-i ülésnapon) 47 szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta a következő véleményt:

1.   Összefoglalás

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló kohéziós politikai stratégiai iránymutatásokat az Európai Bizottság az ugyanezen időszakra szóló költségvetési tervre és a strukturális alapok felhasználási szabályaira vonatkozó javaslatok benyújtása után egy évvel terjesztette elő. Az iránymutatásokat ezekkel egy időben, sőt, korábban kellett volna előterjeszteni. Ilyen körülmények között az iránymutatások inkább kiegészítő rendelkezésekhez hasonlítanak, mintsem valódi iránymutatásokhoz, amiknek lenniük kellene. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló kohéziós politikai stratégiai iránymutatásokat az Európai Bizottság az ugyanezen időszakra szóló költségvetési tervre és a strukturális alapok felhasználási szabályaira vonatkozó javaslatok benyújtása után egy évvel terjesztette elő. Az iránymutatásokat ezekkel egy időben, sőt, korábban kellett volna előterjeszteni. Ilyen körülmények között az iránymutatások inkább kiegészítő rendelkezésekhez hasonlítanak, mintsem valódi iránymutatásokhoz, amiknek lenniük kellene.

| 1.2 | Ez a késlekedés annál is inkább sajnálatos, mivel sürgető az igény az effajta irányvonalakra – 2007 és 2013 között a kohézióval kapcsolatban sok összetett kérdést kell megoldani: a bővítés velejáróit, az euró megszilárdítását, valamint a lisszaboni stratégia lemaradásainak behozását a globalizáció felgyorsulásával szembenézve. Az elégtelen mértékű növekedés, a tagállamok közötti megnövekedett különbségek és az igen korlátozott közösségi költségvetés nehézségeivel szemben az Uniónak megvannak ugyan az ütőkártyái, ezek azonban inkább lehetőség szintjén léteznek, de nem biztosítottak (a kibővített egységes piac megszilárdítása, a jövő infrastruktúrái, beilleszkedési reformok). |
| --- | --- |

1.2

Ez a késlekedés annál is inkább sajnálatos, mivel sürgető az igény az effajta irányvonalakra – 2007 és 2013 között a kohézióval kapcsolatban sok összetett kérdést kell megoldani: a bővítés velejáróit, az euró megszilárdítását, valamint a lisszaboni stratégia lemaradásainak behozását a globalizáció felgyorsulásával szembenézve. Az elégtelen mértékű növekedés, a tagállamok közötti megnövekedett különbségek és az igen korlátozott közösségi költségvetés nehézségeivel szemben az Uniónak megvannak ugyan az ütőkártyái, ezek azonban inkább lehetőség szintjén léteznek, de nem biztosítottak (a kibővített egységes piac megszilárdítása, a jövő infrastruktúrái, beilleszkedési reformok).

| 1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a stratégiai iránymutatások prioritásai és a strukturális alapok célkitűzései közötti kapcsolat nem nyilvánvaló, valamint hogy megvalósításuk feltételei pontosításra szorulnak. A befektetések vonzóbbá tételére irányuló elsődleges prioritás központi kérdése az, hogy nem magának az Uniónak a fejlődésébe vetett bizalmat kell-e elsősorban megerősíteni. A második, az innováció és a vállalkozások támogatásának prioritása azt a problémát veti fel, hogy a közösségi eszközök továbbra sincsenek összehangolva (a közösségi szabadalom akadályoztatása, a vállalatok európai jogi státuszának hiánya, az alapokból finanszírozott támogatás túl korlátozott mértéke). A több munkahely teremtésére vonatkozó harmadik prioritáshoz a lisszaboni stratégia elmaradásait kell behozni, valamint a globalizáció nyomása miatt az egységes piac gazdasági és szociális működésének – még távoli – optimalizálását kell megoldani. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a stratégiai iránymutatások prioritásai és a strukturális alapok célkitűzései közötti kapcsolat nem nyilvánvaló, valamint hogy megvalósításuk feltételei pontosításra szorulnak. A befektetések vonzóbbá tételére irányuló elsődleges prioritás központi kérdése az, hogy nem magának az Uniónak a fejlődésébe vetett bizalmat kell-e elsősorban megerősíteni. A második, az innováció és a vállalkozások támogatásának prioritása azt a problémát veti fel, hogy a közösségi eszközök továbbra sincsenek összehangolva (a közösségi szabadalom akadályoztatása, a vállalatok európai jogi státuszának hiánya, az alapokból finanszírozott támogatás túl korlátozott mértéke). A több munkahely teremtésére vonatkozó harmadik prioritáshoz a lisszaboni stratégia elmaradásait kell behozni, valamint a globalizáció nyomása miatt az egységes piac gazdasági és szociális működésének – még távoli – optimalizálását kell megoldani.

| 1.4 | Az EGSZB-t az Európai Parlamenthez hasonlóan aggasztja az Európai Tanács 2005. decemberi ülésén a 2007–2013-as időszakra előirányzott közösségi költségvetés csekély mértéke: a plafont tartósan a bruttó nemzeti jövedelem 1,045 %-ánál húzták meg (azaz 0,36 % jut a kohéziós költségvetésre). Ez a szint a 15-ről 25 tagúra bővülés előttinél is alacsonyabb, pedig azóta a belső különbségek és a nemzetközi verseny is jelentősen fokozódott. A 2007–2013 közötti stratégiai iránymutatások által megválaszolandó központi kérdés tehát az, hogy hogyan lehet a kevesebből többet kihozni. Válaszként az EGSZB a kohéziós politika eszközkínálatának kiszélesítését, az ezzel kapcsolatos intervenció fokozott összpontosítását és az irányítási módszerek korszerűsítését ajánlja. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB-t az Európai Parlamenthez hasonlóan aggasztja az Európai Tanács 2005. decemberi ülésén a 2007–2013-as időszakra előirányzott közösségi költségvetés csekély mértéke: a plafont tartósan a bruttó nemzeti jövedelem 1,045 %-ánál húzták meg (azaz 0,36 % jut a kohéziós költségvetésre). Ez a szint a 15-ről 25 tagúra bővülés előttinél is alacsonyabb, pedig azóta a belső különbségek és a nemzetközi verseny is jelentősen fokozódott. A 2007–2013 közötti stratégiai iránymutatások által megválaszolandó központi kérdés tehát az, hogy hogyan lehet a kevesebből többet kihozni. Válaszként az EGSZB a kohéziós politika eszközkínálatának kiszélesítését, az ezzel kapcsolatos intervenció fokozott összpontosítását és az irányítási módszerek korszerűsítését ajánlja.

| 1.5 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a kohéziós politika eszközkínálatának kiszélesítése az Unió pénzügyi beavatkozásainak újító átszervezése révén történjen. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a kohéziós politika eszközkínálatának kiszélesítése az Unió pénzügyi beavatkozásainak újító átszervezése révén történjen.

| 1.5.1 | A strukturális alapoknak a szubvención kívül más eszközök kihasználásának lehetőségét is meg kellene adni, valamint az EBB-vel és az EBA-val közösen olyan, az állami támogatásoktól eltérő eszközöket kellene kifejleszteniük, mint a kölcsön, a kamattámogatás, a hitelgarancia, és a tőkebefektetéseken vagy a kockázati tőkén keresztül megvalósuló támogatás. |
| --- | --- |

1.5.1

A strukturális alapoknak a szubvención kívül más eszközök kihasználásának lehetőségét is meg kellene adni, valamint az EBB-vel és az EBA-val közösen olyan, az állami támogatásoktól eltérő eszközöket kellene kifejleszteniük, mint a kölcsön, a kamattámogatás, a hitelgarancia, és a tőkebefektetéseken vagy a kockázati tőkén keresztül megvalósuló támogatás.

| 1.5.2 | Az eszközöknek az eddig egyedüli Jeremie programnál sokkal szélesebb skálára történő kiterjesztése a támogatások többszöröző hatását eredményezné az állami és a magántőke beruházásainak hatékonyabb kiegészítéseként és a szerény költségvetés ellensúlyozásaként. |
| --- | --- |

1.5.2

Az eszközöknek az eddig egyedüli Jeremie programnál sokkal szélesebb skálára történő kiterjesztése a támogatások többszöröző hatását eredményezné az állami és a magántőke beruházásainak hatékonyabb kiegészítéseként és a szerény költségvetés ellensúlyozásaként.

| 1.5.3 | Mindennek érdekében az EGSZB az EU kölcsön- és garanciabeli kapacitásainak jelentős növelése, a bank- és pénzügyi ágazattal való partneri együttműködés fokozása, valamint a strukturális alapok új szabályzatában az ezzel kapcsolatos módosítások megtétele mellett foglal állást. E három feltételhez sürgősen európai bizottsági javaslatokra van szükség ezen a téren. |
| --- | --- |

1.5.3

Mindennek érdekében az EGSZB az EU kölcsön- és garanciabeli kapacitásainak jelentős növelése, a bank- és pénzügyi ágazattal való partneri együttműködés fokozása, valamint a strukturális alapok új szabályzatában az ezzel kapcsolatos módosítások megtétele mellett foglal állást. E három feltételhez sürgősen európai bizottsági javaslatokra van szükség ezen a téren.

| 1.6 | Az EGSZB a strukturális alapokból származó támogatások nagyobb mértékű összpontosítását ajánlja, Európa elsődleges érdekeinek függvényében. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB a strukturális alapokból származó támogatások nagyobb mértékű összpontosítását ajánlja, Európa elsődleges érdekeinek függvényében.

| 1.6.1 | Azonkívül, hogy a tagállamoknak és a legjobban rászoruló régióknak nyújtott közvetlen támogatást továbbra is folyósítani kell – még fokozottabb mértékben –, ez azt is jelenti, hogy a magán- és a közszféra bevonásával a transzeurópai infrastruktúrahálózatok finanszírozását, valamint a határ menti régióknak nyújtott támogatást is meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

1.6.1

Azonkívül, hogy a tagállamoknak és a legjobban rászoruló régióknak nyújtott közvetlen támogatást továbbra is folyósítani kell – még fokozottabb mértékben –, ez azt is jelenti, hogy a magán- és a közszféra bevonásával a transzeurópai infrastruktúrahálózatok finanszírozását, valamint a határ menti régióknak nyújtott támogatást is meg kell erősíteni.

| 1.6.2 | Ennek érdekében az EGSZB a transzeurópai hálózatok decemberi tervezésből – a lisszaboni stratégia céljai ellenére – kimaradt költségvetésének jelentés átértékelését kéri. |
| --- | --- |

1.6.2

Ennek érdekében az EGSZB a transzeurópai hálózatok decemberi tervezésből – a lisszaboni stratégia céljai ellenére – kimaradt költségvetésének jelentés átértékelését kéri.

| 1.6.3 | Azt is jelenti továbbá, hogy a közösségi segélyeket inkább arra kell felhasználni, hogy a tagállamok ezáltal jobban végre tudják hajtani a közösségi iránymutatásokat, határozatokat és kötelezettségeket, legyen szó irányelvek átvételéről vagy akár a lisszaboni stratégia megvalósításáról. Különösen a decemberben szintén minimálisra csökkentett képzéstámogatási költségvetés felértékelésére volna szükség. |
| --- | --- |

1.6.3

Azt is jelenti továbbá, hogy a közösségi segélyeket inkább arra kell felhasználni, hogy a tagállamok ezáltal jobban végre tudják hajtani a közösségi iránymutatásokat, határozatokat és kötelezettségeket, legyen szó irányelvek átvételéről vagy akár a lisszaboni stratégia megvalósításáról. Különösen a decemberben szintén minimálisra csökkentett képzéstámogatási költségvetés felértékelésére volna szükség.

| 1.7 | Az EGSZB végül a kohéziós politika irányítási módszereinek korszerűsítését ajánlja a nagyobb átláthatóság és kölcsönhatás érdekében. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB végül a kohéziós politika irányítási módszereinek korszerűsítését ajánlja a nagyobb átláthatóság és kölcsönhatás érdekében.

| 1.7.1 | Ez azt feltételezi, hogy a közösségi segélyeknek – az állami segélyek mintájára – igazoltan teljes mértékben összeegyeztethetőknek kell lenniük az európai versenypolitikával, |
| --- | --- |

1.7.1

Ez azt feltételezi, hogy a közösségi segélyeknek – az állami segélyek mintájára – igazoltan teljes mértékben összeegyeztethetőknek kell lenniük az európai versenypolitikával,

| 1.7.2 | továbbá azt, hogy a szervezett civil társadalom szereplőit, elsősorban a szociális partnereket jobban be kell vonni az európai kohéziós politika kidolgozásába, végrehajtásába és nyomon követésébe. |
| --- | --- |

1.7.2

továbbá azt, hogy a szervezett civil társadalom szereplőit, elsősorban a szociális partnereket jobban be kell vonni az európai kohéziós politika kidolgozásába, végrehajtásába és nyomon követésébe.

| 1.7. 3 | Ennek érdekében az EGSZB kéri, hogy a társadalmi-szakmai szereplők bevonásáról a stratégiai iránymutatásba beépített egyértelmű rendelkezések szóljanak. Végrehajtásuk feltételeit minden tagállamban a tervezési és felülvizsgálati dokumentumok mellékleteiben kellene meghatározni. |
| --- | --- |

1.7. 3

Ennek érdekében az EGSZB kéri, hogy a társadalmi-szakmai szereplők bevonásáról a stratégiai iránymutatásba beépített egyértelmű rendelkezések szóljanak. Végrehajtásuk feltételeit minden tagállamban a tervezési és felülvizsgálati dokumentumok mellékleteiben kellene meghatározni.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az Európai Bizottság 2005. július 5-én elfogadott közleménye a kohéziós politikát támogató stratégiai iránymutatásokról a 2007–2013 közötti időszakra egy sor előző javaslat folytatásának tekinthető. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság 2005. július 5-én elfogadott közleménye a kohéziós politikát támogató stratégiai iránymutatásokról a 2007–2013 közötti időszakra egy sor előző javaslat folytatásának tekinthető.

| 1.1.1 | A 2004. február 17-én közzétett, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó közösségi költségvetési iránymutatások kiszámítása a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 1,14 %-os rátája alapján történt. |
| --- | --- |

1.1.1

A 2004. február 17-én közzétett, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó közösségi költségvetési iránymutatások kiszámítása a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 1,14 %-os rátája alapján történt.

| 1.1.2 | A 2004. július 14-én előterjesztett rendelettervezetek (1) a Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA), az Európai Szociális Alapra (ESZA) és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések módosításáról a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan (CESE 389, 390 és 391/2005 számú EGSZB-vélemények): az Európai Bizottság három célkitűzés meghatározását javasolta az alapokkal kapcsolatban: |
| --- | --- |

1.1.2

A 2004. július 14-én előterjesztett rendelettervezetek (1) a Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA), az Európai Szociális Alapra (ESZA) és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések módosításáról a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan (CESE 389, 390 és 391/2005 számú EGSZB-vélemények): az Európai Bizottság három célkitűzés meghatározását javasolta az alapokkal kapcsolatban:

| 2.1.2.1 | egy konvergencia-célkitűzést – amely a jelenlegi 1. célkitűzés helyébe lép – az Unió kevésbé fejlett régióinak javára, amelyekben a GDP az EU átlagának 75 %-a alatt marad: az alapok forrásainak 78,54 %-a kerülne így felhasználásra; |
| --- | --- |

2.1.2.1

egy konvergencia-célkitűzést – amely a jelenlegi 1. célkitűzés helyébe lép – az Unió kevésbé fejlett régióinak javára, amelyekben a GDP az EU átlagának 75 %-a alatt marad: az alapok forrásainak 78,54 %-a kerülne így felhasználásra;

| 2.1.2.2. | egy regionális versenyképességi és foglalkoztatási célkitűzést – amely a jelenlegi 2. célkitűzés helyébe lép – az Unió többi régiójának javára, ily módon támogatva őket a lisszaboni stratégia megvalósításában és a foglalkoztatás javításában: az alapok forrásainak 17,22 %-a kerülne így felhasználásra; |
| --- | --- |

2.1.2.2.

egy regionális versenyképességi és foglalkoztatási célkitűzést – amely a jelenlegi 2. célkitűzés helyébe lép – az Unió többi régiójának javára, ily módon támogatva őket a lisszaboni stratégia megvalósításában és a foglalkoztatás javításában: az alapok forrásainak 17,22 %-a kerülne így felhasználásra;

| 2.1.2.3 | egy területi együttműködési célkitűzést, amely a jelenlegi Interreg program helyébe lép: az alapok 3,94 %-a kerülne így felhasználásra. |
| --- | --- |

2.1.2.3

egy területi együttműködési célkitűzést, amely a jelenlegi Interreg program helyébe lép: az alapok 3,94 %-a kerülne így felhasználásra.

| 2.1.3 | Az Európai Bizottság 2004. július 14-én előterjesztett egy jogszabályjavaslatot a határokon átnyúló európai együttműködési csoportosulásról is, melynek célja az ilyen, Közösségen belüli kezdeményezések elősegítése lenne (2). |
| --- | --- |

2.1.3

Az Európai Bizottság 2004. július 14-én előterjesztett egy jogszabályjavaslatot a határokon átnyúló európai együttműködési csoportosulásról is, melynek célja az ilyen, Közösségen belüli kezdeményezések elősegítése lenne (2).

| 2.2 | 2005. július 5-én a 2007–2013 közötti kohéziós politikára vonatkozó stratégiai iránymutatások előterjesztésével az Európai Bizottság három olyan prioritást helyezett előtérbe, amelyek megfogalmazása eltér a strukturális alapok mindeddig említett támogatási célkitűzéseitől, még ha nagyjából ugyanazt is fedik: |
| --- | --- |

2.2

2005. július 5-én a 2007–2013 közötti kohéziós politikára vonatkozó stratégiai iránymutatások előterjesztésével az Európai Bizottság három olyan prioritást helyezett előtérbe, amelyek megfogalmazása eltér a strukturális alapok mindeddig említett támogatási célkitűzéseitől, még ha nagyjából ugyanazt is fedik:

| 2.2.1 | a stratégiai iránymutatások első prioritása a vonzerő fokozását célozza a befektetések számára; |
| --- | --- |

2.2.1

a stratégiai iránymutatások első prioritása a vonzerő fokozását célozza a befektetések számára;

| 2.2.2 | a stratégiai iránymutatások második prioritása az innováció és a vállalkozások támogatására vonatkozik; |
| --- | --- |

2.2.2

a stratégiai iránymutatások második prioritása az innováció és a vállalkozások támogatására vonatkozik;

| 2.2.3 | a stratégiai iránymutatások harmadik prioritása a munkahelyteremtést segíti elő. |
| --- | --- |

2.2.3

a stratégiai iránymutatások harmadik prioritása a munkahelyteremtést segíti elő.

| 2.3 | Ezeket a stratégiai iránymutatásokat nemzeti stratégiai referenciakereteken keresztül kell megvalósítani, melyeket később határoz meg az Európai Bizottság a tagállamokkal és a régiókkal együtt. |
| --- | --- |

2.3

Ezeket a stratégiai iránymutatásokat nemzeti stratégiai referenciakereteken keresztül kell megvalósítani, melyeket később határoz meg az Európai Bizottság a tagállamokkal és a régiókkal együtt.

| 2.4 | A stratégiai iránymutatások előterjesztése képezte a 2007–2013 közötti kohéziós politikai csomag utolsó megvitatandó részletét. Bár logikusabb lett volna, ha az Európai Bizottság a globális politikai keretek meghatározására hivatott stratégiai iránymutatások előterjesztésével nyitja meg a kohéziós politikáról szóló vitát, és nem az alapokra vonatkozó rendelettervezetekkel, amelyek csupán a végrehajtási szabályokat ismertetik. E jobb – a stratégiai iránymutatásoknak egyértelmű vezető, nem pedig kísérő szerepet biztosító – összehangolás hiányában fennáll annak a veszélye, hogy az európai kohéziós politika többletértéke veszít erejéből, ugyanakkor ösztönzést kap a fejlesztési stratégiák nemzeti keretek közé terelése, ami egyértelműen káros az Unió koherenciájára, versenyképességére, gazdasági és társadalmi hatékonyságára. |
| --- | --- |

2.4

A stratégiai iránymutatások előterjesztése képezte a 2007–2013 közötti kohéziós politikai csomag utolsó megvitatandó részletét. Bár logikusabb lett volna, ha az Európai Bizottság a globális politikai keretek meghatározására hivatott stratégiai iránymutatások előterjesztésével nyitja meg a kohéziós politikáról szóló vitát, és nem az alapokra vonatkozó rendelettervezetekkel, amelyek csupán a végrehajtási szabályokat ismertetik. E jobb – a stratégiai iránymutatásoknak egyértelmű vezető, nem pedig kísérő szerepet biztosító – összehangolás hiányában fennáll annak a veszélye, hogy az európai kohéziós politika többletértéke veszít erejéből, ugyanakkor ösztönzést kap a fejlesztési stratégiák nemzeti keretek közé terelése, ami egyértelműen káros az Unió koherenciájára, versenyképességére, gazdasági és társadalmi hatékonyságára.

| 2.5 | A 2007–2013 közötti költségvetési iránymutatásokról és az alapok szabályozásáról szóló vita nehéz körülmények között indult: a támogatások összegét és módozatait tekintve kifejezésre jutottak a 25 tagállam közötti jelentős értékelési különbségek. A 2005. júniusi első kudarcot követően az Európai Unió Tanácsa 2005. december 17-én igencsak leszűkített alapokon jutott el a költségvetési megállapodáshoz: a 2007-2013 közötti költségvetési plafont a GNI 1,045 %-ra teszi a konvergencia-célokra fordított 252 milliárd euróval, ami 82 %-nak felel meg, a versenyképesség és foglalkoztatás céljaira 48,5 milliárdot, azaz 15,5 %-ot szán, az európai területi együttműködés céljára pedig 7,5 milliárdot irányoz elő, ami kevesebb, mint 2,5 %-nak felel meg. |
| --- | --- |

2.5

A 2007–2013 közötti költségvetési iránymutatásokról és az alapok szabályozásáról szóló vita nehéz körülmények között indult: a támogatások összegét és módozatait tekintve kifejezésre jutottak a 25 tagállam közötti jelentős értékelési különbségek. A 2005. júniusi első kudarcot követően az Európai Unió Tanácsa 2005. december 17-én igencsak leszűkített alapokon jutott el a költségvetési megállapodáshoz: a 2007-2013 közötti költségvetési plafont a GNI 1,045 %-ra teszi a konvergencia-célokra fordított 252 milliárd euróval, ami 82 %-nak felel meg, a versenyképesség és foglalkoztatás céljaira 48,5 milliárdot, azaz 15,5 %-ot szán, az európai területi együttműködés céljára pedig 7,5 milliárdot irányoz elő, ami kevesebb, mint 2,5 %-nak felel meg.

| 2.6 | Az Európai Parlament 2006. január 18-án visszautasította a várakozásait igencsak alulmúló költségvetési tervezetet. A Tanács és a Parlament újabb tárgyalásai nyomán 2006. április 4-én kompromisszum született, amely további 4 milliárd euró hozzáadását irányozza elő ehhez a csomaghoz (ebből 2 milliárdot tartaléknak szánnak). |
| --- | --- |

2.6

Az Európai Parlament 2006. január 18-án visszautasította a várakozásait igencsak alulmúló költségvetési tervezetet. A Tanács és a Parlament újabb tárgyalásai nyomán 2006. április 4-én kompromisszum született, amely további 4 milliárd euró hozzáadását irányozza elő ehhez a csomaghoz (ebből 2 milliárdot tartaléknak szánnak).

3.   A 2007–2013 közötti kohéziós politika kihívásaira vonatkozó megjegyzések

| 3.1 | A kohézióra vonatkozó stratégiai iránymutatások által érintett 2007–2013 közötti időszakot jelentős kihívások jellemzik: |
| --- | --- |

3.1

A kohézióra vonatkozó stratégiai iránymutatások által érintett 2007–2013 közötti időszakot jelentős kihívások jellemzik:

| 3.1.1 | Először is folytatni és konszolidálni kell a bővítést. Miután 2004-ben 15 tagúról 25 tagúvá bővült az Európai Unió, 2007-ben további két tagállam fogadása várható. A későbbiekben, 2013 után, vagy akár előbb is, továbbiak követhetik ezeket az államokat, hiszen a csatlakozásra váró országok listája még közel sem zárult le. Mindenesetre – még ha a bővítések növelik is az egységes piac erejét és növekedési, munkahely-teremtési, termelési, fogyasztási és a globalizációval szembeni versenyképességi lehetőségeit – a gazdasági és társadalmi különbségek mértékének folyamatos növekedése miatt valódi minőségi ugrásra lenne szükség az európai és nemzeti politikák összehangolásában, az egységes piac erősítésének irányításában és az Unió területének együttes fejlesztésében. |
| --- | --- |

3.1.1

Először is folytatni és konszolidálni kell a bővítést. Miután 2004-ben 15 tagúról 25 tagúvá bővült az Európai Unió, 2007-ben további két tagállam fogadása várható. A későbbiekben, 2013 után, vagy akár előbb is, továbbiak követhetik ezeket az államokat, hiszen a csatlakozásra váró országok listája még közel sem zárult le. Mindenesetre – még ha a bővítések növelik is az egységes piac erejét és növekedési, munkahely-teremtési, termelési, fogyasztási és a globalizációval szembeni versenyképességi lehetőségeit – a gazdasági és társadalmi különbségek mértékének folyamatos növekedése miatt valódi minőségi ugrásra lenne szükség az európai és nemzeti politikák összehangolásában, az egységes piac erősítésének irányításában és az Unió területének együttes fejlesztésében.

| 3.1.2 | Az eurózóna további bővítését is sikerrel kellene megoldani: gondoskodni kellene arról, hogy megerősödjön, hogy vonzó legyen és a növekedés és a munkahelyteremtés terén a lehető leghatékonyabban működjön. Az euróövezetnek ma csupán 12 állam tagja a 25-ből. 2013-ra a tervek szerint a tagállamok többsége csatlakozna hozzá, amennyiben teljesítik ennek összes feltételét. Az Unió bővítéséhez hasonlóan az eurózóna bővítéséhez is több konvergenciára van szükség a versenyképességi viszonyok között, elsősorban gazdasági téren, de sok kapcsolódó területen is, az adózástól kezdve – különösen a pénzügyi alapok harmonizációját tekintve – egészen a szociálpolitikáig. |
| --- | --- |

3.1.2

Az eurózóna további bővítését is sikerrel kellene megoldani: gondoskodni kellene arról, hogy megerősödjön, hogy vonzó legyen és a növekedés és a munkahelyteremtés terén a lehető leghatékonyabban működjön. Az euróövezetnek ma csupán 12 állam tagja a 25-ből. 2013-ra a tervek szerint a tagállamok többsége csatlakozna hozzá, amennyiben teljesítik ennek összes feltételét. Az Unió bővítéséhez hasonlóan az eurózóna bővítéséhez is több konvergenciára van szükség a versenyképességi viszonyok között, elsősorban gazdasági téren, de sok kapcsolódó területen is, az adózástól kezdve – különösen a pénzügyi alapok harmonizációját tekintve – egészen a szociálpolitikáig.

| 3.1.3 | A strukturális változások további szélesedése várható ebben az időszakban: |
| --- | --- |

3.1.3

A strukturális változások további szélesedése várható ebben az időszakban:

| 3.1.3.1 | a globalizáció és az új, feltörekvő gazdasági hatalmak megszilárdulása erősíti majd a versenynyomást, és növeli a vállalatáthelyezések számát; |
| --- | --- |

3.1.3.1

a globalizáció és az új, feltörekvő gazdasági hatalmak megszilárdulása erősíti majd a versenynyomást, és növeli a vállalatáthelyezések számát;

| 3.1.3.2 | a technológiai változások tovább gyorsulnak, elsősorban a globalizálódott információs társadalom innovációinak nyomására; |
| --- | --- |

3.1.3.2

a technológiai változások tovább gyorsulnak, elsősorban a globalizálódott információs társadalom innovációinak nyomására;

| 3.1.3.3 | Európa demográfiai elöregedése még határozottabbá válik azzal, hogy a háború utáni „baby-boom” korosztályok elérik a nyugdíjba vonulás korát, és mindez kihat a tagállamok élet- és munkafeltételeire, valamint szociális szolgáltatásaik egyensúlyára. |
| --- | --- |

3.1.3.3

Európa demográfiai elöregedése még határozottabbá válik azzal, hogy a háború utáni „baby-boom” korosztályok elérik a nyugdíjba vonulás korát, és mindez kihat a tagállamok élet- és munkafeltételeire, valamint szociális szolgáltatásaik egyensúlyára.

| 3.1.3.4 | a nem uniós, kevésbé fejlett országokból érkező migrációs nyomás minden bizonnyal tovább fokozódik. Ezt jobban keretbe kellene foglalni: egyfelől javítani kellene az Unió igényeihez és integrációs lehetőségeihez való alkalmazkodást, másfelől jelentős mértékben növelni kellene az anyaországoknak nyújtott fejlesztési segélyek hatékonyságát, hogy ott jöhessen létre több munkahely, illetve gazdasági és társadalmi fejlődés. Hasonlóképpen jobban be kellene építeni a bevándorlás utáni beilleszkedés kívánalmait az iskoláztatási, illetve a különböző szintű képzési programokba. |
| --- | --- |

3.1.3.4

a nem uniós, kevésbé fejlett országokból érkező migrációs nyomás minden bizonnyal tovább fokozódik. Ezt jobban keretbe kellene foglalni: egyfelől javítani kellene az Unió igényeihez és integrációs lehetőségeihez való alkalmazkodást, másfelől jelentős mértékben növelni kellene az anyaországoknak nyújtott fejlesztési segélyek hatékonyságát, hogy ott jöhessen létre több munkahely, illetve gazdasági és társadalmi fejlődés. Hasonlóképpen jobban be kellene építeni a bevándorlás utáni beilleszkedés kívánalmait az iskoláztatási, illetve a különböző szintű képzési programokba.

| 3.1.3.5 | A társadalmi kirekesztettség és a szegénység elleni küzdelem mind a munkát keresők, mind a „szegény foglalkoztatottak” szintjén továbbra is fontos követelmény marad az európai kohéziós politika számára. Ha nem oldjuk meg ezeket a nehézségeket – melyek túlmutatnak a puszta foglalkoztatási kérdéseken – a gyakorlatban nehéz lesz a kohézió biztosítása nem csak szociális, hanem gazdasági szempontból is. |
| --- | --- |

3.1.3.5

A társadalmi kirekesztettség és a szegénység elleni küzdelem mind a munkát keresők, mind a „szegény foglalkoztatottak” szintjén továbbra is fontos követelmény marad az európai kohéziós politika számára. Ha nem oldjuk meg ezeket a nehézségeket – melyek túlmutatnak a puszta foglalkoztatási kérdéseken – a gyakorlatban nehéz lesz a kohézió biztosítása nem csak szociális, hanem gazdasági szempontból is.

| 3.1.4 | E mélyreható változásokkal jellemezhető periódus középpontjában a lisszaboni stratégiának a 2000. évi Európai Tanács által kitűzött határideje áll. A stratégia végrehajtása ugyanakkor késésben van. Versenyképességének megőrzése érdekében Európának sürgetőbb, de nehezebb is e késés ledolgozása. |
| --- | --- |

3.1.4

E mélyreható változásokkal jellemezhető periódus középpontjában a lisszaboni stratégiának a 2000. évi Európai Tanács által kitűzött határideje áll. A stratégia végrehajtása ugyanakkor késésben van. Versenyképességének megőrzése érdekében Európának sürgetőbb, de nehezebb is e késés ledolgozása.

| 3.2 | Az elkövetkező évek e nagy kihívásai közepette az európai kohéziós politika több jelentős előnyre támaszkodhat. Példaként említhetők: |
| --- | --- |

3.2

Az elkövetkező évek e nagy kihívásai közepette az európai kohéziós politika több jelentős előnyre támaszkodhat. Példaként említhetők:

| 3.2.1 | az európai belső piac különleges súlya, amely több mint félmilliárd európait foglal magába, és jelenleg még alábecsült gazdasági, kereskedelmi és humán potenciált jelent mind a gazdasági kereslet és kínálat, mind pedig a munkaerőpiac terén; |
| --- | --- |

3.2.1

az európai belső piac különleges súlya, amely több mint félmilliárd európait foglal magába, és jelenleg még alábecsült gazdasági, kereskedelmi és humán potenciált jelent mind a gazdasági kereslet és kínálat, mind pedig a munkaerőpiac terén;

| 3.2.2 | a szociális kapcsolatok európai modellje és az európai társadalmi párbeszéd, melyek az emberi erőforrások értékeinek kiaknázására helyezik a hangsúlyt a foglalkoztatás, a fejlesztés, az egészségügy és az életminőség terén jelentkező globalizációs kihívásokra válaszul. |
| --- | --- |

3.2.2

a szociális kapcsolatok európai modellje és az európai társadalmi párbeszéd, melyek az emberi erőforrások értékeinek kiaknázására helyezik a hangsúlyt a foglalkoztatás, a fejlesztés, az egészségügy és az életminőség terén jelentkező globalizációs kihívásokra válaszul.

| 3.2.3 | az új tagállamok növekedési dinamikája, amely gyakran a közösségi átlag kétszerese, hozzájárulhat a jelentős fejlettségbeli különbségek csökkentéséhez, és támogathatja az Unió gazdasági és kereskedelmi dinamizmusát; |
| --- | --- |

3.2.3

az új tagállamok növekedési dinamikája, amely gyakran a közösségi átlag kétszerese, hozzájárulhat a jelentős fejlettségbeli különbségek csökkentéséhez, és támogathatja az Unió gazdasági és kereskedelmi dinamizmusát;

| 3.2.4 | a kontinens egészének egyesítése által kínált fejlesztési és beruházási lehetőségek, amelyek lehetővé teszik belső gazdasági szerkezetének átértelmezését, és újító szándékú infrastrukturális és területfejlesztési elképzelések megvalósítását; |
| --- | --- |

3.2.4

a kontinens egészének egyesítése által kínált fejlesztési és beruházási lehetőségek, amelyek lehetővé teszik belső gazdasági szerkezetének átértelmezését, és újító szándékú infrastrukturális és területfejlesztési elképzelések megvalósítását;

| 3.2.5 | amennyiben a lisszaboni stratégia gazdasági és társadalmi reformjainak sikerül kibontakozniuk és ösztönző hatást kifejteniük a szociális partnerek tevékeny részvétele mellett, alapvetően hozzájárulhatnak az Európai Unió kohéziós politikájának sikeréhez is. |
| --- | --- |

3.2.5

amennyiben a lisszaboni stratégia gazdasági és társadalmi reformjainak sikerül kibontakozniuk és ösztönző hatást kifejteniük a szociális partnerek tevékeny részvétele mellett, alapvetően hozzájárulhatnak az Európai Unió kohéziós politikájának sikeréhez is.

| 3.2.6 | Összességében véve az európai kohéziós politika keretében nyújtott támogatásoknak mindenekelőtt arra kell törekedniük, hogy a különböző tényezők (a belső piac mélyítése és bővítése, területi beruházások és fejlesztések, tagállami reformok) közötti pozitív kölcsönhatás kialakítása révén ösztönözzék a növekedés és a munkahelyteremtés folyamatának önállósodását. |
| --- | --- |

3.2.6

Összességében véve az európai kohéziós politika keretében nyújtott támogatásoknak mindenekelőtt arra kell törekedniük, hogy a különböző tényezők (a belső piac mélyítése és bővítése, területi beruházások és fejlesztések, tagállami reformok) közötti pozitív kölcsönhatás kialakítása révén ösztönözzék a növekedés és a munkahelyteremtés folyamatának önállósodását.

| 3.3 | Az európai kohéziós politikának komoly nehézségekkel kell számolnia, amelyek összetettebbé teszik a feladatot. |
| --- | --- |

3.3

Az európai kohéziós politikának komoly nehézségekkel kell számolnia, amelyek összetettebbé teszik a feladatot.

| 3.3.1 | Első helyen említhető, hogy állandó nehézséget jelent az erőteljes gazdasági dinamika újrateremtése Európában. Az Európai Unió távol áll attól, hogy behozza versenytársaival szembeni lemaradását, hátránya inkább tovább nő. A növekedés összességében közepes, a munkanélküliség számos tagállamban magas, és mind a fiatalokat, mind az idősebbeket érinti. A munkahelyteremtés a legtöbb esetben nem elegendő, állandó kutatási deficit és a vállalatáthelyezések ütemének felgyorsulása jellemző. Európa jelenlegi helye a világranglistán aligha tükrözi az öt évvel ezelőtt kitűzött célokat. A helyzet jelentős javulására egyelőre nem sok kilátás van. |
| --- | --- |

3.3.1

Első helyen említhető, hogy állandó nehézséget jelent az erőteljes gazdasági dinamika újrateremtése Európában. Az Európai Unió távol áll attól, hogy behozza versenytársaival szembeni lemaradását, hátránya inkább tovább nő. A növekedés összességében közepes, a munkanélküliség számos tagállamban magas, és mind a fiatalokat, mind az idősebbeket érinti. A munkahelyteremtés a legtöbb esetben nem elegendő, állandó kutatási deficit és a vállalatáthelyezések ütemének felgyorsulása jellemző. Európa jelenlegi helye a világranglistán aligha tükrözi az öt évvel ezelőtt kitűzött célokat. A helyzet jelentős javulására egyelőre nem sok kilátás van.

| 3.3.2 | A bővítést követően a kohéziós politika másik nagy kihívása a gazdasági és társadalmi különbségek mértékében rejlik. Rengeteg időre lesz szükség ezek megszüntetésére. A kohéziós politika megközelítésének és módszereinek megújítására van szükség az előző évekhez képest, amikor a tagállamok közötti fejlettségbeli különbség közel sem volt ilyen mértékű. |
| --- | --- |

3.3.2

A bővítést követően a kohéziós politika másik nagy kihívása a gazdasági és társadalmi különbségek mértékében rejlik. Rengeteg időre lesz szükség ezek megszüntetésére. A kohéziós politika megközelítésének és módszereinek megújítására van szükség az előző évekhez képest, amikor a tagállamok közötti fejlettségbeli különbség közel sem volt ilyen mértékű.

| 3.3.3 | A kohéziós politika egyik lényeges gyenge pontja a gazdaságpolitikák – köztük az adópolitikák – összehangolásának elégtelen volta: a koordinálás még mindig túlságosan gyenge az eurót bevezető országok között is. A tagállamok számának növekedésével ezen sürgősen változtatni kellene, még ha ez így most nehezebb is. Ennek a megerősödött gazdasági koordinációnak a szociális jellegű megközelítések jobb összehangolásával is együtt kellene járnia. |
| --- | --- |

3.3.3

A kohéziós politika egyik lényeges gyenge pontja a gazdaságpolitikák – köztük az adópolitikák – összehangolásának elégtelen volta: a koordinálás még mindig túlságosan gyenge az eurót bevezető országok között is. A tagállamok számának növekedésével ezen sürgősen változtatni kellene, még ha ez így most nehezebb is. Ennek a megerősödött gazdasági koordinációnak a szociális jellegű megközelítések jobb összehangolásával is együtt kellene járnia.

| 3.3.4 | Az orvoslásra szoruló működési zavarok között megemlítendő továbbá a civil társadalom szereplőinek elégtelen mértékű bevonása a kohéziós politikába, szemben az állami közigazgatás elsődlegességével, valamint e kohéziós politika végrehajtásának az Európai Bizottság és a tagállamok általi erősen kétoldalú irányításával. (3) |
| --- | --- |

3.3.4

Az orvoslásra szoruló működési zavarok között megemlítendő továbbá a civil társadalom szereplőinek elégtelen mértékű bevonása a kohéziós politikába, szemben az állami közigazgatás elsődlegességével, valamint e kohéziós politika végrehajtásának az Európai Bizottság és a tagállamok általi erősen kétoldalú irányításával. (3)

| 3.3.5 | Az európai alapok a megnövekedett igényekhez képest szerények és azok is maradnak. Az európai költségvetést a bruttó nemzeti jövedelem 1,045 %-ára behatároló 2005. december 17-i megállapodás a kohéziós politika költségvetését a GNI 0,36 %-ára csökkenti. Az európai költségvetési eszközök hasonlóképpen a 15-ről 25 tagúra bővülés előttinél is alacsonyabb szintre süllyedtek, és ez az EGSZB-t az Európai Parlamentéhoz hasonló aggodalommal tölti el. Ezek az arányok – melyek természetesen köszönő viszonyban sincsenek egy szövetségi költségvetéssel (az Egyesült Államok költségvetése a GDP több mint 20 %-a) – még önmagukban is rendkívül alacsonyak az uniós kohézió tétjéhez képest. |
| --- | --- |

3.3.5

Az európai alapok a megnövekedett igényekhez képest szerények és azok is maradnak. Az európai költségvetést a bruttó nemzeti jövedelem 1,045 %-ára behatároló 2005. december 17-i megállapodás a kohéziós politika költségvetését a GNI 0,36 %-ára csökkenti. Az európai költségvetési eszközök hasonlóképpen a 15-ről 25 tagúra bővülés előttinél is alacsonyabb szintre süllyedtek, és ez az EGSZB-t az Európai Parlamentéhoz hasonló aggodalommal tölti el. Ezek az arányok – melyek természetesen köszönő viszonyban sincsenek egy szövetségi költségvetéssel (az Egyesült Államok költségvetése a GDP több mint 20 %-a) – még önmagukban is rendkívül alacsonyak az uniós kohézió tétjéhez képest.

| 3.3.6 | A 2007–2013 közötti stratégiai iránymutatások által megválaszolandó központi kérdés tehát az, hogy hogyan lehet a kevesebből többet kihozni. Ezért minden eddiginél jobban kellene ügyelni arra, hogy ezeket az igen korlátozott előirányzatokat a lehető legjobban használjuk fel: ne csak segítséget nyújtsunk időtlen időkig, hanem biztosítsuk egyúttal az önálló és fenntartható fejlődés feltételeit. Így egyrészt a nemzeti költségvetések maximális konvergenciájára és komplementaritására kell törekedni, másrészt pedig keresni kell a piaci erők húzó és támogató hatását, mert ezekkel lehet – a közpénzekből történő finanszírozást is bevonva – olyan léptékű forrásokat mozgósítani, amelyek megfelelnek Európa kollektív fejlesztési igényeinek. |
| --- | --- |

3.3.6

A 2007–2013 közötti stratégiai iránymutatások által megválaszolandó központi kérdés tehát az, hogy hogyan lehet a kevesebből többet kihozni. Ezért minden eddiginél jobban kellene ügyelni arra, hogy ezeket az igen korlátozott előirányzatokat a lehető legjobban használjuk fel: ne csak segítséget nyújtsunk időtlen időkig, hanem biztosítsuk egyúttal az önálló és fenntartható fejlődés feltételeit. Így egyrészt a nemzeti költségvetések maximális konvergenciájára és komplementaritására kell törekedni, másrészt pedig keresni kell a piaci erők húzó és támogató hatását, mert ezekkel lehet – a közpénzekből történő finanszírozást is bevonva – olyan léptékű forrásokat mozgósítani, amelyek megfelelnek Európa kollektív fejlesztési igényeinek.

| 3.3.7 | Ezekre a kihívásokra a kohéziós politika eszközkínálatának kiszélesítése, az intervenció hatékonyabb összpontosítása és irányítási módszereinek korszerűsítése lenne a megfelelő válasz. A felsorolt szempontokat az alábbiakban részletezzük. |
| --- | --- |

3.3.7

Ezekre a kihívásokra a kohéziós politika eszközkínálatának kiszélesítése, az intervenció hatékonyabb összpontosítása és irányítási módszereinek korszerűsítése lenne a megfelelő válasz. A felsorolt szempontokat az alábbiakban részletezzük.

4.   A 2007–2013 közötti kohéziós politika prioritásaira vonatkozó megjegyzések

| 4.1 | A kohéziós politika 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatásai a növekedés és a foglalkoztatás előtérbe helyezésének koncepciójába illeszkednek. Utalnak a 2005. márciusi Európai Tanács által e témakörben kiemelt partnerségre, valamit az Európai Bizottság által 2005 júniusában a tárgyban javasolt integrált irányvonalakra. |
| --- | --- |

4.1

A kohéziós politika 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatásai a növekedés és a foglalkoztatás előtérbe helyezésének koncepciójába illeszkednek. Utalnak a 2005. márciusi Európai Tanács által e témakörben kiemelt partnerségre, valamit az Európai Bizottság által 2005 júniusában a tárgyban javasolt integrált irányvonalakra.

| 4.2 | A növekedés és foglalkoztatás általános prioritásának támogatása érdekében az Európai Bizottság közleménye három konkrét prioritást fogalmaz meg: a befektetések Európába vonzásának elősegítését, az innováció és a vállalkozások fejlesztését, illetve a foglalkoztatás és a képzés erősítését. E három prioritást kiegészíti az Európai Unió vidéki és városi területeinek fejlesztésére irányuló transzverzális cél mind a határ menti, mind a nemzeti és a regionális kapcsolatokban. |
| --- | --- |

4.2

A növekedés és foglalkoztatás általános prioritásának támogatása érdekében az Európai Bizottság közleménye három konkrét prioritást fogalmaz meg: a befektetések Európába vonzásának elősegítését, az innováció és a vállalkozások fejlesztését, illetve a foglalkoztatás és a képzés erősítését. E három prioritást kiegészíti az Európai Unió vidéki és városi területeinek fejlesztésére irányuló transzverzális cél mind a határ menti, mind a nemzeti és a regionális kapcsolatokban.

| 4.3 | Az első prioritás, amely a befektetések nagyobb mértékű vonzását célozza, különösen helyénvalónak tűnik. Ezt leginkább a kibővített Uniónak azokban a kevésbé fejlett régióiban kellene végrehajtani, amelyek érdemesek arra, hogy intervenciós prioritást élvezhessenek, mindamellett nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy a korábban elsőbbségben részesített régiók esetében átmeneti intézkedéseket kellene alkalmazni. Az európai támogatási alapok természetes korlátaival szemben az európai gazdaság fejlesztése érdekében meg kell követelni a tőkebefektetések előmozdítását, elsősorban a magánszektorban. |
| --- | --- |

4.3

Az első prioritás, amely a befektetések nagyobb mértékű vonzását célozza, különösen helyénvalónak tűnik. Ezt leginkább a kibővített Uniónak azokban a kevésbé fejlett régióiban kellene végrehajtani, amelyek érdemesek arra, hogy intervenciós prioritást élvezhessenek, mindamellett nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy a korábban elsőbbségben részesített régiók esetében átmeneti intézkedéseket kellene alkalmazni. Az európai támogatási alapok természetes korlátaival szemben az európai gazdaság fejlesztése érdekében meg kell követelni a tőkebefektetések előmozdítását, elsősorban a magánszektorban.

| 4.3.1 | Az Európai Uniónak azonban – a belső piac megvalósítása, a gazdasági és monetáris unió létrehozása és a lisszaboni stratégia egyes reformjainak végrehajtása terén elért előrelépések ellenére – még nem sikerült autonóm és erős növekedési mechanizmus biztosítása a nemzeti gazdaságok együttműködésének és egymást kiegészítő jellegének érvényre juttatásával. Nehéz lesz tehát hatékony kohéziós politikát folytatni anélkül, hogy nagyobb bizalmat ébresztenénk valamennyi érintettben (vállalkozókban, foglalkoztatottakban, befektetőkben) az Unió gazdasági és társadalmi kohéziós politikája, vagy akár politikai és intézményi jövője iránt. |
| --- | --- |

4.3.1

Az Európai Uniónak azonban – a belső piac megvalósítása, a gazdasági és monetáris unió létrehozása és a lisszaboni stratégia egyes reformjainak végrehajtása terén elért előrelépések ellenére – még nem sikerült autonóm és erős növekedési mechanizmus biztosítása a nemzeti gazdaságok együttműködésének és egymást kiegészítő jellegének érvényre juttatásával. Nehéz lesz tehát hatékony kohéziós politikát folytatni anélkül, hogy nagyobb bizalmat ébresztenénk valamennyi érintettben (vállalkozókban, foglalkoztatottakban, befektetőkben) az Unió gazdasági és társadalmi kohéziós politikája, vagy akár politikai és intézményi jövője iránt.

| 4.3.2 | Ezért az elkövetkező évek során csökkenteni kell a bizonytalansági tényezőket az olyan alapvető kérdésekben, mint az egységes piac kiteljesítése, az euró körüli versenyképes gazdaság kialakítása, a növekedés és a foglalkoztatás megerősítése, az életkörülmények javítása, a lisszaboni stratégia sikere, az Unió intézményeinek hatékony irányítása és a kibővített Európa optimális és fenntartható területfejlesztése a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődés harmonizálásának irányában. |
| --- | --- |

4.3.2

Ezért az elkövetkező évek során csökkenteni kell a bizonytalansági tényezőket az olyan alapvető kérdésekben, mint az egységes piac kiteljesítése, az euró körüli versenyképes gazdaság kialakítása, a növekedés és a foglalkoztatás megerősítése, az életkörülmények javítása, a lisszaboni stratégia sikere, az Unió intézményeinek hatékony irányítása és a kibővített Európa optimális és fenntartható területfejlesztése a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődés harmonizálásának irányában.

| 4.3.3 | Az Európai Bizottság közleménye az infrastruktúra-hálózatokra, elsősorban a közlekedésre helyezi a hangsúlyt. Hiányzik azonban azoknak az okoknak az elemzése, amelyek a tartós késedelmet okozzák ezen a területen. A késedelmek orvoslása érdekében nagyobb prioritást kell biztosítani a transzeurópai szállítási, energetikai és távközlési infrastruktúrák finanszírozásának, mivel ezek az Unió kohéziójának alapfeltételei. Csak sajnálni lehet ezen hálózatok finanszírozásának a 2005. december 17-i megállapodásban előirányzott drasztikus csökkentését. Az, hogy ezt a prioritást áldozta fel első helyen az Európai Unió Tanácsa, közvetlen ellentmondásban van a lisszaboni vállalásokkal, melyek teljesítési határideje a 2007-2013-as célidőszak közepére esik. Az EGSZB tehát az Európai Parlament álláspontjával egybehangzóan kéri, hogy a transzeurópai hálózatok finanszírozásához jöjjön létre megállapodás egy egyértelműen újraértékelt költségvetésről. |
| --- | --- |

4.3.3

Az Európai Bizottság közleménye az infrastruktúra-hálózatokra, elsősorban a közlekedésre helyezi a hangsúlyt. Hiányzik azonban azoknak az okoknak az elemzése, amelyek a tartós késedelmet okozzák ezen a területen. A késedelmek orvoslása érdekében nagyobb prioritást kell biztosítani a transzeurópai szállítási, energetikai és távközlési infrastruktúrák finanszírozásának, mivel ezek az Unió kohéziójának alapfeltételei. Csak sajnálni lehet ezen hálózatok finanszírozásának a 2005. december 17-i megállapodásban előirányzott drasztikus csökkentését. Az, hogy ezt a prioritást áldozta fel első helyen az Európai Unió Tanácsa, közvetlen ellentmondásban van a lisszaboni vállalásokkal, melyek teljesítési határideje a 2007-2013-as célidőszak közepére esik. Az EGSZB tehát az Európai Parlament álláspontjával egybehangzóan kéri, hogy a transzeurópai hálózatok finanszírozásához jöjjön létre megállapodás egy egyértelműen újraértékelt költségvetésről.

| 4.3.4 | Az Európai Bizottság közleménye hangsúlyozza a kohéziós politika két másik befektetési prioritását is: egyrészt a környezetvédelmi beruházások támogatását, másrészt pedig Európa önállóságának erősítését az energia ágazatban. |
| --- | --- |

4.3.4

Az Európai Bizottság közleménye hangsúlyozza a kohéziós politika két másik befektetési prioritását is: egyrészt a környezetvédelmi beruházások támogatását, másrészt pedig Európa önállóságának erősítését az energia ágazatban.

| 4.3.4.1 | Hangsúlyozni kell, hogy közvetlen kapcsolatra van szükség ezek között a prioritások és az előbb említett európai infrastruktúra-hálózatok támogatása között. |
| --- | --- |

4.3.4.1

Hangsúlyozni kell, hogy közvetlen kapcsolatra van szükség ezek között a prioritások és az előbb említett európai infrastruktúra-hálózatok támogatása között.

| 4.3.4.2 | Az európai támogatásokban részesülőktől el kellene várni a környezetvédelmi feltételek betartását is. |
| --- | --- |

4.3.4.2

Az európai támogatásokban részesülőktől el kellene várni a környezetvédelmi feltételek betartását is.

| 4.4 | A kohéziós politika második prioritása az innováció és a vállalkozások támogatására vonatkozik. E tekintetben az Európai Bizottság közvetlenül átveszi a lisszaboni stratégia prioritásait a tudásalapú Európa előmozdítását illetően. |
| --- | --- |

4.4

A kohéziós politika második prioritása az innováció és a vállalkozások támogatására vonatkozik. E tekintetben az Európai Bizottság közvetlenül átveszi a lisszaboni stratégia prioritásait a tudásalapú Európa előmozdítását illetően.

| 4.4.1 | Ez a prioritás elsősorban a kutatásra fordított befektetések növelését vonja maga után. |
| --- | --- |

4.4.1

Ez a prioritás elsősorban a kutatásra fordított befektetések növelését vonja maga után.

| 4.4.1.1 | Meg kell jegyezni, hogy Európa összességében teret veszít nagy technológiai partnereivel szemben. A tagállamok kutatásra szánt keretei, melyek gyakran alatta maradnak a lisszaboni stratégia által rögzített, a GDP 3 %-ában megadott célkitűzésnek, az utóbbi években nem nőttek, hanem azonos szinten maradtak, vagy csökkentek. A kutatási és fejlesztési keretprogram európai költségvetése a tagállamok kutatási költségvetésével összevetve szegényes, és nem rendelkezik elegendő erővel ezeknek a nemzeti programoknak a koordinálására. Ezenkívül erős gátló tényezők vannak a közösségi intézményi folyamatokban, a legmagasabb szinten is, ami igen rossz jel. A harminc éve húzódó közösségi szabadalom kudarca jól mutatja, hogy az Unió, aggasztó módon, képtelen a megfelelő eszközöket biztosítani célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

4.4.1.1

Meg kell jegyezni, hogy Európa összességében teret veszít nagy technológiai partnereivel szemben. A tagállamok kutatásra szánt keretei, melyek gyakran alatta maradnak a lisszaboni stratégia által rögzített, a GDP 3 %-ában megadott célkitűzésnek, az utóbbi években nem nőttek, hanem azonos szinten maradtak, vagy csökkentek. A kutatási és fejlesztési keretprogram európai költségvetése a tagállamok kutatási költségvetésével összevetve szegényes, és nem rendelkezik elegendő erővel ezeknek a nemzeti programoknak a koordinálására. Ezenkívül erős gátló tényezők vannak a közösségi intézményi folyamatokban, a legmagasabb szinten is, ami igen rossz jel. A harminc éve húzódó közösségi szabadalom kudarca jól mutatja, hogy az Unió, aggasztó módon, képtelen a megfelelő eszközöket biztosítani célkitűzéseihez.

| 4.4.1.2 | Ezért el kellene indítani egy valódi európai kutatási politikát, jelentős pénzügyi keretekkel. A közösségi költségvetés egyébként is szükséges átalakítása keretében ehhez jelentősen növelni kellene az európai kutatásra szánt előirányzatokat, amivel egyben nagyobb koordináló hatást is ki lehetne fejteni a nemzeti programokra. Ezáltal a közösségi szabadalmat is újra el lehetne indítani, még ha először, egyhangú döntés hiányában, nem is alkalmaznánk az összes tagállamra. Hol lenne most az euró, Schengen vagy az európai szociális politika, ha elindításukat egyhangú döntéshez kötöttük volna? |
| --- | --- |

4.4.1.2

Ezért el kellene indítani egy valódi európai kutatási politikát, jelentős pénzügyi keretekkel. A közösségi költségvetés egyébként is szükséges átalakítása keretében ehhez jelentősen növelni kellene az európai kutatásra szánt előirányzatokat, amivel egyben nagyobb koordináló hatást is ki lehetne fejteni a nemzeti programokra. Ezáltal a közösségi szabadalmat is újra el lehetne indítani, még ha először, egyhangú döntés hiányában, nem is alkalmaznánk az összes tagállamra. Hol lenne most az euró, Schengen vagy az európai szociális politika, ha elindításukat egyhangú döntéshez kötöttük volna?

| 4.4.2 | Az Európai Bizottság közleménye azt is hangsúlyozza, hogy szükség van a vállalkozások létrehozásának és fejlesztésének ösztönzésére – elsősorban az új technológiai szabad felvevőpiacokon –, valamint európai szintű hálózatuk kiépítésének előmozdítására. |
| --- | --- |

4.4.2

Az Európai Bizottság közleménye azt is hangsúlyozza, hogy szükség van a vállalkozások létrehozásának és fejlesztésének ösztönzésére – elsősorban az új technológiai szabad felvevőpiacokon –, valamint európai szintű hálózatuk kiépítésének előmozdítására.

| 4.4.2.1 | Sajnálatos, hogy a kisvállalkozások továbbra sem választhatják az egyszerűsített európai jogi státuszt, amely megkönnyítené határokon átnyúló tevékenységüket. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Sajnálatos, hogy a kisvállalkozások továbbra sem választhatják az egyszerűsített európai jogi státuszt, amely megkönnyítené határokon átnyúló tevékenységüket.

| 4.4.2.2 | Az EGSZB ezért megismétli azt a „Hogyan kaphatnának a KKV-k európai jogi státuszt” című saját kezdeményezésű véleményében (4) megfogalmazott kérését, hogy az Európai Bizottság késedelem nélkül terjessze elő a kis- és középvállalkozások európai jogi státuszát, és azt mielőbb fogadják el. |
| --- | --- |

4.4.2.2

Az EGSZB ezért megismétli azt a „Hogyan kaphatnának a KKV-k európai jogi státuszt” című saját kezdeményezésű véleményében (4) megfogalmazott kérését, hogy az Európai Bizottság késedelem nélkül terjessze elő a kis- és középvállalkozások európai jogi státuszát, és azt mielőbb fogadják el.

| 4.4.2.3 | Az EGSZB továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság 2005 őszén visszavonta a segélyegyletek és az európai egyesületek európai jogi státuszára vonatkozó javaslatait, arra ugyanis most nagyobb szükség lenne, mint valaha. |
| --- | --- |

4.4.2.3

Az EGSZB továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság 2005 őszén visszavonta a segélyegyletek és az európai egyesületek európai jogi státuszára vonatkozó javaslatait, arra ugyanis most nagyobb szükség lenne, mint valaha.

| 4.4.3 | Ezen túlmenően az Európai Bizottság közleménye hangsúlyozza a vállalkozások finanszírozása kérdésének fontosságát, és azt, hogy meg kell könnyíteni az innovatív vállalkozások hozzáférését ehhez. |
| --- | --- |

4.4.3

Ezen túlmenően az Európai Bizottság közleménye hangsúlyozza a vállalkozások finanszírozása kérdésének fontosságát, és azt, hogy meg kell könnyíteni az innovatív vállalkozások hozzáférését ehhez.

| 4.4.3.1 | Hangsúlyozni kell, hogy a strukturális alapok, a jelenlegi körülmények között, csak korlátozott és marginális mértékben képesek javítani a vállalatok finanszírozáshoz való hozzáférésén, akkor is, ha a kellően célzott és példa értékű területeken a kísérleti projektek korlátozott kísérése és együttes finanszírozása hasznos lehet. Az EGSZB elégedetten állapítja meg, hogy az Európai Bizottság, az Európai Beruházási Bank, az Európai Beruházási Alap és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank partneri közreműködésével útnak indult a JASPERS és a JEREMIE kezdeményezés. A JASPERS kezdeményezés célja a konvergenciacélokra irányuló támogatásra jogosult államok nemzeti és regionális önkormányzatainak támogatása a nagyszabású infrastruktúraprojektek előkészítésében. A JEREMIE program pedig a kisvállalkozások finanszírozáshoz való hozzájutási lehetőségeinek javítását tűzte ki célul. Az EGSZB azt szeretné, ha ezeket a kezdeményezéseket valóban működőképessé és helyi szinten is érthetővé tennék, hogy ez az új cselekvési keret a lehető legnagyobb hatást érhesse el helyi szinten a gazdasági fejlődés és az új tevékenységek (így munkahelyek) teremtése terén. |
| --- | --- |

4.4.3.1

Hangsúlyozni kell, hogy a strukturális alapok, a jelenlegi körülmények között, csak korlátozott és marginális mértékben képesek javítani a vállalatok finanszírozáshoz való hozzáférésén, akkor is, ha a kellően célzott és példa értékű területeken a kísérleti projektek korlátozott kísérése és együttes finanszírozása hasznos lehet. Az EGSZB elégedetten állapítja meg, hogy az Európai Bizottság, az Európai Beruházási Bank, az Európai Beruházási Alap és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank partneri közreműködésével útnak indult a JASPERS és a JEREMIE kezdeményezés. A JASPERS kezdeményezés célja a konvergenciacélokra irányuló támogatásra jogosult államok nemzeti és regionális önkormányzatainak támogatása a nagyszabású infrastruktúraprojektek előkészítésében. A JEREMIE program pedig a kisvállalkozások finanszírozáshoz való hozzájutási lehetőségeinek javítását tűzte ki célul. Az EGSZB azt szeretné, ha ezeket a kezdeményezéseket valóban működőképessé és helyi szinten is érthetővé tennék, hogy ez az új cselekvési keret a lehető legnagyobb hatást érhesse el helyi szinten a gazdasági fejlődés és az új tevékenységek (így munkahelyek) teremtése terén.

| 4.4.3.2 | Annak érdekében, hogy az alapoknak közvetlen és érezhetőbb hatása legyen a vállalkozások finanszírozására, olyan eszközöket kell nekik biztosítani, amelyekkel a nagyobb hatás elérhető. Ide sorolhatók a kisvállalkozásoknak nyújtandó banki hitelfelvétellel, a kockázati tőke rendelkezésre bocsátásával, valamint a mikrohitelekhez és garanciákhoz való hozzáféréssel kapcsolatos engedmények. Ehhez újra meg kell határozni az alapok eszközeit, pénzügyi tervezésük módját, amely ma alapvetően a támogatások nyújtására korlátozódik. A JEREMIE program mintájára, de sokkal nagyobb volumennel ezeket a támogatásokat pénzügyi termékekké kellene átváltoztatni: a kockázati tőkekölcsön garanciájaként fedezetül adott egyetlen euróból egy KKV számára öttől tíz euróig terjedő befektetést lehetne finanszírozni, ami által megsokszorozódna az európai alapok intervencióinak hatása. Az EGSZB ide vonatkozó ajánlásai a vélemény 5. pontja alatt olvashatók. |
| --- | --- |

4.4.3.2

Annak érdekében, hogy az alapoknak közvetlen és érezhetőbb hatása legyen a vállalkozások finanszírozására, olyan eszközöket kell nekik biztosítani, amelyekkel a nagyobb hatás elérhető. Ide sorolhatók a kisvállalkozásoknak nyújtandó banki hitelfelvétellel, a kockázati tőke rendelkezésre bocsátásával, valamint a mikrohitelekhez és garanciákhoz való hozzáféréssel kapcsolatos engedmények. Ehhez újra meg kell határozni az alapok eszközeit, pénzügyi tervezésük módját, amely ma alapvetően a támogatások nyújtására korlátozódik. A JEREMIE program mintájára, de sokkal nagyobb volumennel ezeket a támogatásokat pénzügyi termékekké kellene átváltoztatni: a kockázati tőkekölcsön garanciájaként fedezetül adott egyetlen euróból egy KKV számára öttől tíz euróig terjedő befektetést lehetne finanszírozni, ami által megsokszorozódna az európai alapok intervencióinak hatása. Az EGSZB ide vonatkozó ajánlásai a vélemény 5. pontja alatt olvashatók.

| 4.4.3.3 | Arra is emlékeztetni kell, hogy az egységes európai pénzügyi piac kiépítésének gyors és hatékony befejezése hatékony versenypolitikával és a gazdasági és monetáris unió megszilárdításával kiegészítve döntő módon javítaná a vállalatok méretüktől független hozzáférését a finanszírozáshoz. Ezt ugyanakkor nem hangsúlyozza az Európai Bizottság közleménye, jóllehet egyik első számú feladata a kiépítés befejezésének megfelelő irányítása a következő években. |
| --- | --- |

4.4.3.3

Arra is emlékeztetni kell, hogy az egységes európai pénzügyi piac kiépítésének gyors és hatékony befejezése hatékony versenypolitikával és a gazdasági és monetáris unió megszilárdításával kiegészítve döntő módon javítaná a vállalatok méretüktől független hozzáférését a finanszírozáshoz. Ezt ugyanakkor nem hangsúlyozza az Európai Bizottság közleménye, jóllehet egyik első számú feladata a kiépítés befejezésének megfelelő irányítása a következő években.

| 4.5 | Az Európai Bizottság közleménye szerint a kohéziós politika harmadik prioritása a munkahelyek számának növelése és minőségük javítása. |
| --- | --- |

4.5

Az Európai Bizottság közleménye szerint a kohéziós politika harmadik prioritása a munkahelyek számának növelése és minőségük javítása.

| 4.5.1 | A hatékonyabb munkahelyteremtés egyik feltétele a gazdasági növekedés erősítése és a munkahelyteremtés megkönnyítése ezek között a keretek között. Ez a célkitűzés mind a kínálatot, mind a keresletet érintően dinamikusabb gazdaságot feltételez olyan adminisztratív, adózási és társadalmi feltételekkel párosulva, amelyek kedveznének a munkahelyteremtésnek, elsősorban a kisvállalkozások, a független munkavállalók, a kézművesek és a szakmai képzettséget előtérbe helyező foglalkozások helyzetének szempontjából. Amint azt már korábban említettük, a strukturális alapoknak csupán korlátozott mértékben lehet közvetlen hatásuk ezeken a területeken, bár hasznosan támogathatják az egyes programokat vagy kísérleti projekteket a legjobb gyakorlat előmozdítása révén. |
| --- | --- |

4.5.1

A hatékonyabb munkahelyteremtés egyik feltétele a gazdasági növekedés erősítése és a munkahelyteremtés megkönnyítése ezek között a keretek között. Ez a célkitűzés mind a kínálatot, mind a keresletet érintően dinamikusabb gazdaságot feltételez olyan adminisztratív, adózási és társadalmi feltételekkel párosulva, amelyek kedveznének a munkahelyteremtésnek, elsősorban a kisvállalkozások, a független munkavállalók, a kézművesek és a szakmai képzettséget előtérbe helyező foglalkozások helyzetének szempontjából. Amint azt már korábban említettük, a strukturális alapoknak csupán korlátozott mértékben lehet közvetlen hatásuk ezeken a területeken, bár hasznosan támogathatják az egyes programokat vagy kísérleti projekteket a legjobb gyakorlat előmozdítása révén.

| 4.5.2 | Amint azt az Európai Bizottság is hangsúlyozza, a munkaerőpiac alkalmazkodóképességét is fejleszteni kellene. Különleges hangsúlyt kellene fektetni az egységes piac működésének javítására e tekintetben, a strukturális alapokon keresztül. Ez – a törvényekben és a kollektív szerződésekben lefektetett feltételek tiszteletbe tartása mellett – a befizetett nyugdíjjárulékok átvitelének lehetőségével együtt a mobilitás megerősödésével valamint az európai munkaerőpiacot gátló tényezők megszüntetésével járna, elsősorban a szolgáltatások területén (5), ahol az új munkahelyek kétharmada jön létre. |
| --- | --- |

4.5.2

Amint azt az Európai Bizottság is hangsúlyozza, a munkaerőpiac alkalmazkodóképességét is fejleszteni kellene. Különleges hangsúlyt kellene fektetni az egységes piac működésének javítására e tekintetben, a strukturális alapokon keresztül. Ez – a törvényekben és a kollektív szerződésekben lefektetett feltételek tiszteletbe tartása mellett – a befizetett nyugdíjjárulékok átvitelének lehetőségével együtt a mobilitás megerősödésével valamint az európai munkaerőpiacot gátló tényezők megszüntetésével járna, elsősorban a szolgáltatások területén (5), ahol az új munkahelyek kétharmada jön létre.

| 4.5.3 | Az Európai Bizottság helyesen helyezi a hangsúlyt a munkaerőképzés javítása iránti igényekre. Az EGSZB-t ugyanakkor nagyon aggasztja az, hogy az Európai Bizottság által javasolt, egész életen át tartó tanulás költségvetését a 2005. decemberi költségvetési tervezet a felére csökkentette. Az EGSZB ezen összeg újraértékelését kéri a lisszaboni stratégia vállalásaival összhangban levő szint elérésének érdekében. Ezen a téren új, megnövekedett felelősséggel járó szakismeretekre, és még több kezdeményezésre lesz szükség. A jövőbeli programoknak tehát lehetővé kell tenniük a regionális prioritások figyelembevételét. Alapvető ugyanis, hogy az Európai Szociális Alap általi támogatások a lehető legnagyobb mértékben alkalmazkodjanak a regionális igényekhez, és ne csak a kizárólagos állami politikák társfinanszírozására korlátozódjanak. |
| --- | --- |

4.5.3

Az Európai Bizottság helyesen helyezi a hangsúlyt a munkaerőképzés javítása iránti igényekre. Az EGSZB-t ugyanakkor nagyon aggasztja az, hogy az Európai Bizottság által javasolt, egész életen át tartó tanulás költségvetését a 2005. decemberi költségvetési tervezet a felére csökkentette. Az EGSZB ezen összeg újraértékelését kéri a lisszaboni stratégia vállalásaival összhangban levő szint elérésének érdekében. Ezen a téren új, megnövekedett felelősséggel járó szakismeretekre, és még több kezdeményezésre lesz szükség. A jövőbeli programoknak tehát lehetővé kell tenniük a regionális prioritások figyelembevételét. Alapvető ugyanis, hogy az Európai Szociális Alap általi támogatások a lehető legnagyobb mértékben alkalmazkodjanak a regionális igényekhez, és ne csak a kizárólagos állami politikák társfinanszírozására korlátozódjanak.

| 4.5.3.1 | Általában véve az EGSZB kiemeli, hogy mindent meg kellene tenni a rendelkezések komplementaritása és hatékonysága érdekében, ki kellene alakítani a közszféra és a magánszféra szereplőinek tartós partnerségét az alábbi három prioritásra támaszkodó regionális stratégiák körül: elő kell segíteni mindenki hozzáférését az innovációhoz és az egész életen át tartó képzéshez, minden vállalkozásnál javítani kell az emberi erőforrások kezelését és fejlesztését, növelni kell a nők részvételi arányát, javítani kell az aktív munkával eltöltött idő arányát a nyugdíjkorhatárig, jobban össze kell hangolni a gazdaság igényeit és az orientációs és képzési politikákat, minden szinten ösztönözni kell a szak- és a tanoncképzést, különösen azokban a szakmákban, ahol munkaerő-felvételi nehézségekkel kell számolni, és előnyben kell részesíteni azokat a képzéseket, amelyek gazdasági szempontból a kirekesztettek egyre növekvő népességének valódi beilleszkedését eredményezik. |
| --- | --- |

4.5.3.1

Általában véve az EGSZB kiemeli, hogy mindent meg kellene tenni a rendelkezések komplementaritása és hatékonysága érdekében, ki kellene alakítani a közszféra és a magánszféra szereplőinek tartós partnerségét az alábbi három prioritásra támaszkodó regionális stratégiák körül: elő kell segíteni mindenki hozzáférését az innovációhoz és az egész életen át tartó képzéshez, minden vállalkozásnál javítani kell az emberi erőforrások kezelését és fejlesztését, növelni kell a nők részvételi arányát, javítani kell az aktív munkával eltöltött idő arányát a nyugdíjkorhatárig, jobban össze kell hangolni a gazdaság igényeit és az orientációs és képzési politikákat, minden szinten ösztönözni kell a szak- és a tanoncképzést, különösen azokban a szakmákban, ahol munkaerő-felvételi nehézségekkel kell számolni, és előnyben kell részesíteni azokat a képzéseket, amelyek gazdasági szempontból a kirekesztettek egyre növekvő népességének valódi beilleszkedését eredményezik.

| 4.5.3.2 | Az Erasmus és a Leonardo program sikerének mintájára elsősorban a strukturális alapokkal kellene társfinanszírozni a közösségi képzési programokat. E programoknak ma már magasabb sebességre kell kapcsolni, hogy két- vagy háromszor több európai fiatalt támogathassanak. |
| --- | --- |

4.5.3.2

Az Erasmus és a Leonardo program sikerének mintájára elsősorban a strukturális alapokkal kellene társfinanszírozni a közösségi képzési programokat. E programoknak ma már magasabb sebességre kell kapcsolni, hogy két- vagy háromszor több európai fiatalt támogathassanak.

| 4.5.4 | Külön említést érdemel a népesség öregedése, amelyhez a korábban említett, a munkahelyteremtéshez és a szociális támogatási rendszerekhez kapcsolódó különböző szempontok egyedi alkalmazása szükséges (vö.: adminisztrációs, adóügyi és szociális körülmények, gyermekekkel kapcsolatos szolgáltatások, köztük a megfizethető gyermekfelügyelet, munkaerőpiac, képzés és humánerőforrások). |
| --- | --- |

4.5.4

Külön említést érdemel a népesség öregedése, amelyhez a korábban említett, a munkahelyteremtéshez és a szociális támogatási rendszerekhez kapcsolódó különböző szempontok egyedi alkalmazása szükséges (vö.: adminisztrációs, adóügyi és szociális körülmények, gyermekekkel kapcsolatos szolgáltatások, köztük a megfizethető gyermekfelügyelet, munkaerőpiac, képzés és humánerőforrások).

| 4.6 | A stratégiai iránymutatások e három prioritását – mintegy negyedik prioritásként – kiegészíti a transzverzális igény: ez a kohéziós politika területi dimenziójának figyelembevételét jelenti. |
| --- | --- |

4.6

A stratégiai iránymutatások e három prioritását – mintegy negyedik prioritásként – kiegészíti a transzverzális igény: ez a kohéziós politika területi dimenziójának figyelembevételét jelenti.

| 4.6.1 | A közlemény említi a városok hozzájárulását a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz (az urbanizáció jobb gazdasági, társadalmi és környezeti irányítása), amellett, hogy szól a vidéki területek gazdasági diverzifikálódásáról is (általános érdekű szolgáltatások megőrzése, hálózatok kialakítása, fejlesztési pólusok ösztönzése). Az említett követelmények közötti kölcsönhatást és a stratégiai iránymutatások három prioritását egyértelműbben is meg lehetett volna fogalmazni. |
| --- | --- |

4.6.1

A közlemény említi a városok hozzájárulását a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz (az urbanizáció jobb gazdasági, társadalmi és környezeti irányítása), amellett, hogy szól a vidéki területek gazdasági diverzifikálódásáról is (általános érdekű szolgáltatások megőrzése, hálózatok kialakítása, fejlesztési pólusok ösztönzése). Az említett követelmények közötti kölcsönhatást és a stratégiai iránymutatások három prioritását egyértelműbben is meg lehetett volna fogalmazni.

| 4.6.2 | A közlemény hangsúlyozza a területi együttműködés szükségességét is, mégpedig három szinten: |
| --- | --- |

4.6.2

A közlemény hangsúlyozza a területi együttműködés szükségességét is, mégpedig három szinten:

| 4.6.2.1 | határokon átnyúló együttműködés elsősorban a kölcsönös cserék fejlesztése és a gazdasági és társadalmi integráció előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

4.6.2.1

határokon átnyúló együttműködés elsősorban a kölcsönös cserék fejlesztése és a gazdasági és társadalmi integráció előmozdítása érdekében;

| 4.6.2.2 | a nemzetek közötti együttműködés az államok közötti stratégiai jelentőségű közös fellépés erősítése céljából (közlekedés, kutatás, társadalmi integráció); |
| --- | --- |

4.6.2.2

a nemzetek közötti együttműködés az államok közötti stratégiai jelentőségű közös fellépés erősítése céljából (közlekedés, kutatás, társadalmi integráció);

| 4.6.2.3 | régióközi együttműködés a bevált gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi gyakorlatok terjesztése érdekében. |
| --- | --- |

4.6.2.3

régióközi együttműködés a bevált gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi gyakorlatok terjesztése érdekében.

| 4.6.3 | Az EGSZB ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az európai területi együttműködésre történő utalás a stratégiai útmutatás csupán kiegészítő, sőt mellékes elemeként tűnik fel ahelyett, hogy annak egyértelműen szerves részét képezné. |
| --- | --- |

4.6.3

Az EGSZB ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az európai területi együttműködésre történő utalás a stratégiai útmutatás csupán kiegészítő, sőt mellékes elemeként tűnik fel ahelyett, hogy annak egyértelműen szerves részét képezné.

| 4.7 | Összességében a stratégiai iránymutatások három prioritásának vizsgálata – a területi dimenzióval kiegészítve – több nagy kérdést is felvet: |
| --- | --- |

4.7

Összességében a stratégiai iránymutatások három prioritásának vizsgálata – a területi dimenzióval kiegészítve – több nagy kérdést is felvet:

| 4.7.1 | Először is a stratégiai iránymutatások prioritásainak megfogalmazása nem eléggé pontos ahhoz, hogy a kohéziós politika által nyújtott támogatásoknak és a kohéziós politika irányításának valódi „stratégiai” keretét adja. Inkább a különböző tevékenységeken keresztül támogatandó bevált gyakorlatok felidézésének nevezhetnénk. |
| --- | --- |

4.7.1

Először is a stratégiai iránymutatások prioritásainak megfogalmazása nem eléggé pontos ahhoz, hogy a kohéziós politika által nyújtott támogatásoknak és a kohéziós politika irányításának valódi „stratégiai” keretét adja. Inkább a különböző tevékenységeken keresztül támogatandó bevált gyakorlatok felidézésének nevezhetnénk.

| 4.7.2 | Különösen a stratégiai iránymutatások célkitűzései és az alapokkal való támogatás prioritásai közötti kapcsolat szorul pontosításra. Ez jelentős negatívum: a stratégiai iránymutatások feladata ugyanis az lenne, hogy keretet biztosítsanak az alapokkal való támogatáshoz, ehelyett azonban csak mintegy kísérik, kiegészítik azt. Így a stratégiai iránymutatások inkább kísérő és végrehajtási irányelveknek tűnnek, nem pedig annak, aminek lenniük kellene: irányvonalaknak. |
| --- | --- |

4.7.2

Különösen a stratégiai iránymutatások célkitűzései és az alapokkal való támogatás prioritásai közötti kapcsolat szorul pontosításra. Ez jelentős negatívum: a stratégiai iránymutatások feladata ugyanis az lenne, hogy keretet biztosítsanak az alapokkal való támogatáshoz, ehelyett azonban csak mintegy kísérik, kiegészítik azt. Így a stratégiai iránymutatások inkább kísérő és végrehajtási irányelveknek tűnnek, nem pedig annak, aminek lenniük kellene: irányvonalaknak.

| 4.7.3 | Hogy a stratégiai iránymutatások jobban rászolgáljanak a nevükre, és hatékonyabban töltsék be szerepüket, elsődleges célkitűzéseiket pontosítani kellene az alábbi területeken: |
| --- | --- |

4.7.3

Hogy a stratégiai iránymutatások jobban rászolgáljanak a nevükre, és hatékonyabban töltsék be szerepüket, elsődleges célkitűzéseiket pontosítani kellene az alábbi területeken:

| 4.7.3.1 | az európai kohéziós politika „többletértéke” a nemzeti és helyi politikákhoz képest; |
| --- | --- |

4.7.3.1

az európai kohéziós politika „többletértéke” a nemzeti és helyi politikákhoz képest;

| 4.7.3.2 | a globális húzóhatás biztosítása érdekében „területi összehangolás” az európai fejlesztési pólusok és tengelyek mentén; |
| --- | --- |

4.7.3.2

a globális húzóhatás biztosítása érdekében „területi összehangolás” az európai fejlesztési pólusok és tengelyek mentén;

| 4.7.3.3 | az európai alapok által biztosított támogatások „irányító kerete”, amely biztosítja, hogy a stratégiai iránymutatások hatékony és koherens keretet nyújtsanak, és ne degradálódjanak egyszerű kísérő rendelkezésekké. |
| --- | --- |

4.7.3.3

az európai alapok által biztosított támogatások „irányító kerete”, amely biztosítja, hogy a stratégiai iránymutatások hatékony és koherens keretet nyújtsanak, és ne degradálódjanak egyszerű kísérő rendelkezésekké.

5.   A 2007–2013 közötti kohéziós politika eszközeire vonatkozó megjegyzések

| 5.1 | A kohéziós politika támogatása érdekében az Európai Bizottság különösen hangsúlyozza a strukturális alapok (Regionális Alap és Szociális Alap), illetve a Kohéziós Alap szerepét. Kiemeli, hogy a fenti alapokkal történő támogatások – az előzőekben említett stratégiai célok keretében – lehetővé teszik a növekedés ösztönzését, az egységes piac kínálta lehetőségek jobb kihasználását, a tagállamok közötti nagyobb konvergencia elősegítését, a regionális versenyképesség növelését, valamint az Unió területi integrációjának fejlesztését mind gazdasági, mind társadalmi, mind kulturális szempontból. |
| --- | --- |

5.1

A kohéziós politika támogatása érdekében az Európai Bizottság különösen hangsúlyozza a strukturális alapok (Regionális Alap és Szociális Alap), illetve a Kohéziós Alap szerepét. Kiemeli, hogy a fenti alapokkal történő támogatások – az előzőekben említett stratégiai célok keretében – lehetővé teszik a növekedés ösztönzését, az egységes piac kínálta lehetőségek jobb kihasználását, a tagállamok közötti nagyobb konvergencia elősegítését, a regionális versenyképesség növelését, valamint az Unió területi integrációjának fejlesztését mind gazdasági, mind társadalmi, mind kulturális szempontból.

| 5.2 | Először is megállapítandó, hogy az Európai Unióban mind nagyobb az eltérés az alapok költségvetésének korlátai és a felmerülő igények (a tagállamok fejlettsége közötti eltérés, késedelem az infrastruktúra fejlesztésében, az egységes piac kialakításában, a versenyképességben és a lisszaboni stratégia végrehajtásában) között. A közösségi költségvetés prioritásainak belső átalakítására van szükség a közös agrárpolitika folyamatban lévő reformjának folytatásán keresztül is. Ha azonban a közösségi költségvetés globális összege korlátozott marad, ez csak igen visszafogott mértékben ad lehetőséget a strukturális alapok kereteinek növelésére. Mindenesetre, mivel az uniós költségvetési plafont a GDP 1,045 %-ánál húzták meg, az a 0,36 % (a 862 milliárdos költségvetésből számított 308 milliárd euró, amely a 2006. április 4-i megállapodás szerint 4 milliárddal nő, ha a Parlament és a Tanács ezt jóváhagyja), amelynek a kohéziós politikára kellene jutnia, az EGSZB számára önmagában nem tűnik elegendőnek ahhoz, hogy az EU megvalósíthassa a 2007–2013-as időszakra vállalt kohéziós célkitűzéseit. |
| --- | --- |

5.2

Először is megállapítandó, hogy az Európai Unióban mind nagyobb az eltérés az alapok költségvetésének korlátai és a felmerülő igények (a tagállamok fejlettsége közötti eltérés, késedelem az infrastruktúra fejlesztésében, az egységes piac kialakításában, a versenyképességben és a lisszaboni stratégia végrehajtásában) között. A közösségi költségvetés prioritásainak belső átalakítására van szükség a közös agrárpolitika folyamatban lévő reformjának folytatásán keresztül is. Ha azonban a közösségi költségvetés globális összege korlátozott marad, ez csak igen visszafogott mértékben ad lehetőséget a strukturális alapok kereteinek növelésére. Mindenesetre, mivel az uniós költségvetési plafont a GDP 1,045 %-ánál húzták meg, az a 0,36 % (a 862 milliárdos költségvetésből számított 308 milliárd euró, amely a 2006. április 4-i megállapodás szerint 4 milliárddal nő, ha a Parlament és a Tanács ezt jóváhagyja), amelynek a kohéziós politikára kellene jutnia, az EGSZB számára önmagában nem tűnik elegendőnek ahhoz, hogy az EU megvalósíthassa a 2007–2013-as időszakra vállalt kohéziós célkitűzéseit.

| 5.3 | Ezért a lehető legnagyobb figyelmet kellene fordítani: |
| --- | --- |

5.3

Ezért a lehető legnagyobb figyelmet kellene fordítani:

| 5.3.1 | egyrészt az alapok nyújtotta támogatások módozataira, mivel azoknak nagyobb ösztönző hatást kellene kifejteniük a befektetésekre, és ez az eddigieknél több innovációt igényel ezen a területen. |
| --- | --- |

5.3.1

egyrészt az alapok nyújtotta támogatások módozataira, mivel azoknak nagyobb ösztönző hatást kellene kifejteniük a befektetésekre, és ez az eddigieknél több innovációt igényel ezen a területen.

| 5.3.2 | másrészt az alapok nyújtotta támogatások valódi koncentrációjára, mivel ezeknek erősebb strukturáló hatást kellene kifejteniük a nemzetek közötti és a határokon átnyúló szinten. |
| --- | --- |

5.3.2

másrészt az alapok nyújtotta támogatások valódi koncentrációjára, mivel ezeknek erősebb strukturáló hatást kellene kifejteniük a nemzetek közötti és a határokon átnyúló szinten.

| 5.4 | Az alapok nyújtotta támogatások módozataival kapcsolatban több észrevételt is kell tenni: |
| --- | --- |

5.4

Az alapok nyújtotta támogatások módozataival kapcsolatban több észrevételt is kell tenni:

| 5.4.1 | Először is emlékeztetni kell arra, hogy a strukturális alapok nyújtotta támogatások csupán kísérhetik az Unió kohéziós politikáját. Nem lehetnek kizárólagos vagy domináns eszközök. Feladatuk elsősorban az, hogy – a közös iránymutatások érdekében – elősegítsék a piacokon rendelkezésre álló tőke mozgósítását, valamint a nemzeti és regionális költségvetések konvergensebb felhasználását. Főként tehát ösztönző hatást kell kifejteniük. Ennek értelmében tehát az Unió strukturális eszközeinek az európai területfejlesztés központi eszközeivé kell válniuk a közösségi politikák és a folyamatban lévő gazdasági és társadalmi változások kísérőjeként. |
| --- | --- |

5.4.1

Először is emlékeztetni kell arra, hogy a strukturális alapok nyújtotta támogatások csupán kísérhetik az Unió kohéziós politikáját. Nem lehetnek kizárólagos vagy domináns eszközök. Feladatuk elsősorban az, hogy – a közös iránymutatások érdekében – elősegítsék a piacokon rendelkezésre álló tőke mozgósítását, valamint a nemzeti és regionális költségvetések konvergensebb felhasználását. Főként tehát ösztönző hatást kell kifejteniük. Ennek értelmében tehát az Unió strukturális eszközeinek az európai területfejlesztés központi eszközeivé kell válniuk a közösségi politikák és a folyamatban lévő gazdasági és társadalmi változások kísérőjeként.

| 5.4.2 | Ezen célok érdekében az Unió és az Európai Beruházási Bank alapjainak a felhasználását rugalmasabb és innovatívabb pénzügyi tervezési koncepciónak kellene megelőznie. Amint azt az Európai Bizottság is igen helyesen elismeri, az alapoknak nem csupán támogatások nyújtására kellene korlátozódnia, hanem egyéb eszközöket is támogatni kellene: kölcsönöket, garanciahiteleket, konvertibilis eszközöket, befektetési és kockázati tőkét. Az EGSZB nemcsak támogatja ezeket az elgondolásokat, hanem azt is kéri, hogy vonjanak le ezekből minden következtetést, továbbá indítsák el az uniós pénzügyi támogatások feltételrendszerének valódi reformját. |
| --- | --- |

5.4.2

Ezen célok érdekében az Unió és az Európai Beruházási Bank alapjainak a felhasználását rugalmasabb és innovatívabb pénzügyi tervezési koncepciónak kellene megelőznie. Amint azt az Európai Bizottság is igen helyesen elismeri, az alapoknak nem csupán támogatások nyújtására kellene korlátozódnia, hanem egyéb eszközöket is támogatni kellene: kölcsönöket, garanciahiteleket, konvertibilis eszközöket, befektetési és kockázati tőkét. Az EGSZB nemcsak támogatja ezeket az elgondolásokat, hanem azt is kéri, hogy vonjanak le ezekből minden következtetést, továbbá indítsák el az uniós pénzügyi támogatások feltételrendszerének valódi reformját.

| 5.4.2.1 | Az EGSZB azon a véleményen van, hogy az ilyen alternatív támogatási módszerek kifejlesztése az Európai Beruházási Alappal és az Európai Beruházási Bankkal szoros együttműködésben lehetővé tenné a közösségi támogatások hatásának jelentős növelését és azoknak az állami és magántőke befektetéseivel való jobb összekapcsolását. Konkrétan azt is lehetővé tennék, hogy az állami és a magánszféra megossza egymás közt a befektetések finanszírozását, különösen a KKV-k tekintetében, amelyeket a hagyományos pénzügyi partnerek kockázatosnak tekintenek, és amelyek számára a kölcsönfeltételek a jövőben a második bázeli egyezménynek köszönhetően tovább szigorodhatnak. Ezenkívül ezek a módszerek hatékony eszközt jelentenének az európai költségvetés korlátainak ellensúlyozására. A támogatásra fordított egy euró ugyanis gyakran hatékonyabb felhasználásra került volna, ha egy öt vagy tíz eurós kölcsön fedezetéül szolgált volna. Ez a kedvezményezettek számának növelése mellett nagyobb felelősséggel is ruházná fel ez utóbbiakat, szemben a vissza nem térítendő támogatások nyújtásával. |
| --- | --- |

5.4.2.1

Az EGSZB azon a véleményen van, hogy az ilyen alternatív támogatási módszerek kifejlesztése az Európai Beruházási Alappal és az Európai Beruházási Bankkal szoros együttműködésben lehetővé tenné a közösségi támogatások hatásának jelentős növelését és azoknak az állami és magántőke befektetéseivel való jobb összekapcsolását. Konkrétan azt is lehetővé tennék, hogy az állami és a magánszféra megossza egymás közt a befektetések finanszírozását, különösen a KKV-k tekintetében, amelyeket a hagyományos pénzügyi partnerek kockázatosnak tekintenek, és amelyek számára a kölcsönfeltételek a jövőben a második bázeli egyezménynek köszönhetően tovább szigorodhatnak. Ezenkívül ezek a módszerek hatékony eszközt jelentenének az európai költségvetés korlátainak ellensúlyozására. A támogatásra fordított egy euró ugyanis gyakran hatékonyabb felhasználásra került volna, ha egy öt vagy tíz eurós kölcsön fedezetéül szolgált volna. Ez a kedvezményezettek számának növelése mellett nagyobb felelősséggel is ruházná fel ez utóbbiakat, szemben a vissza nem térítendő támogatások nyújtásával.

| 5.4.2.2 | Ezeket az új támogatási módszereket a felhasználási szinthez lehető legközelebb kellene vezetni, hogy a gazdasági és társadalmi fejlődésre nézve a multiplikátorhatás a lehető legerősebb legyen. Már erőforrásokat is be lehetne vetni a támogatásoknak a strukturális alapok és más, az európai fejlesztés terén már aktívan tevékenykedő pénzintézetek, mint például az EBRD közötti jobb összehangolása révén. Elsődleges fontosságúnak kellene tekinteni az állami–magán partnerség közösségi szinten, átlátható és nyílt versenyhelyzetben, szélesebb körben és aktívabb módon történő előmozdítását, elsősorban a nagy infrastruktúra-projektek finanszírozására, amelyek mind a globális kohézió, mind a kollektív európai versenyképesség szempontjából elengedhetetlenek. A fentiekkel egyezően (6), a transzeurópai hálózatok költségvetési támogatását mindenképpen jelentősen felül kellene értékelni, mert az európai infrastruktúrák szintjén az állami/magán partnerség nem lehet sikeres a közösségi alapok elégséges kötelezettségvállalása nélkül. |
| --- | --- |

5.4.2.2

Ezeket az új támogatási módszereket a felhasználási szinthez lehető legközelebb kellene vezetni, hogy a gazdasági és társadalmi fejlődésre nézve a multiplikátorhatás a lehető legerősebb legyen. Már erőforrásokat is be lehetne vetni a támogatásoknak a strukturális alapok és más, az európai fejlesztés terén már aktívan tevékenykedő pénzintézetek, mint például az EBRD közötti jobb összehangolása révén. Elsődleges fontosságúnak kellene tekinteni az állami–magán partnerség közösségi szinten, átlátható és nyílt versenyhelyzetben, szélesebb körben és aktívabb módon történő előmozdítását, elsősorban a nagy infrastruktúra-projektek finanszírozására, amelyek mind a globális kohézió, mind a kollektív európai versenyképesség szempontjából elengedhetetlenek. A fentiekkel egyezően (6), a transzeurópai hálózatok költségvetési támogatását mindenképpen jelentősen felül kellene értékelni, mert az európai infrastruktúrák szintjén az állami/magán partnerség nem lehet sikeres a közösségi alapok elégséges kötelezettségvállalása nélkül.

| 5.4.2.3 | A közösségi alapok támogatási feltételrendszerének ilyen reformjához az Európai Unió kölcsönkapacitásainak növelésére lenne szükség. Ez feltételezné továbbá – az EBB-vel és más pénzintézettel való fokozott koordináción kívül – valódi partnerség kialakítását az európai bank- és pénzügyi hálózattal, valamint a tagállamok és a közvetlen kedvezményezettek szintjén a segélyek feltételhez kötésének megerősítését. Szükség lenne végül arra, hogy ennek megfelelően kiegészítsék az európai alapok 2007–2013-as időszakra szóló felhasználási szabályainak reformját, hogy az új pénzügyi tervezési rendszer teljesen működőképessé válhasson. Az EGSZB tehát azt kéri, hogy az Európai Bizottság új javaslatokat terjesszen elő ebben a három tárgyban. |
| --- | --- |

5.4.2.3

A közösségi alapok támogatási feltételrendszerének ilyen reformjához az Európai Unió kölcsönkapacitásainak növelésére lenne szükség. Ez feltételezné továbbá – az EBB-vel és más pénzintézettel való fokozott koordináción kívül – valódi partnerség kialakítását az európai bank- és pénzügyi hálózattal, valamint a tagállamok és a közvetlen kedvezményezettek szintjén a segélyek feltételhez kötésének megerősítését. Szükség lenne végül arra, hogy ennek megfelelően kiegészítsék az európai alapok 2007–2013-as időszakra szóló felhasználási szabályainak reformját, hogy az új pénzügyi tervezési rendszer teljesen működőképessé válhasson. Az EGSZB tehát azt kéri, hogy az Európai Bizottság új javaslatokat terjesszen elő ebben a három tárgyban.

| 5.4.3 | Sajnálatos, hogy a strukturális alapok kezelése az utóbbi években nem volt átlátható, és túlzott mértékben is a közösségi és a nemzeti közigazgatások közötti kétoldalú kapcsolatok domináltak benne az alapok megfelelő felhasználásának hatékony együttes koordinációja, ellenőrzése és nyomon követése nélkül. Az Európai Számvevőszék többször is kifejezte sajnálkozását emiatt, ám az ezt követő konkrét intézkedések túlságosan szűk keretek között maradtak. A közösségi politikák kialakításának, elfogadásának és végrehajtásának átláthatósága egyelőre nem javult úgy, ahogyan kellett volna az alapok működését és kezelését illetően. A kohéziós politika iránymutatásainak kellene biztosítaniuk az ez irányba történő egyértelmű elmozdulás alapját. |
| --- | --- |

5.4.3

Sajnálatos, hogy a strukturális alapok kezelése az utóbbi években nem volt átlátható, és túlzott mértékben is a közösségi és a nemzeti közigazgatások közötti kétoldalú kapcsolatok domináltak benne az alapok megfelelő felhasználásának hatékony együttes koordinációja, ellenőrzése és nyomon követése nélkül. Az Európai Számvevőszék többször is kifejezte sajnálkozását emiatt, ám az ezt követő konkrét intézkedések túlságosan szűk keretek között maradtak. A közösségi politikák kialakításának, elfogadásának és végrehajtásának átláthatósága egyelőre nem javult úgy, ahogyan kellett volna az alapok működését és kezelését illetően. A kohéziós politika iránymutatásainak kellene biztosítaniuk az ez irányba történő egyértelmű elmozdulás alapját.

| 5.4.4 | Az európai támogatások jobb irányításának biztosításához szükséges innovációk kapcsán meg kell említeni azt az igényt, amely a közösségi támogatások versenyszabályokkal való összeegyeztethetőségének szisztematikusabb ellenőrzésére irányul. A múltban lehetett példa néhány nem megfelelően ellenőrzött támogatásra a regionális különbségek csökkentésének leple alatt, ami az igazságos verseny komoly és káros torzításához vezetett, holott teljes mértékben lehetséges volna a két célkitűzés összeegyeztetése. Az Unió nyújtotta támogatások az állami támogatásokhoz hasonló köztámogatások, ezért azonos ellenőrzés alá kell esniük. Ezen elv alapján kimondható az is, hogy az európai és a nemzeti, illetve regionális támogatások jobb kölcsönös összehangolására is szükség van. Az Európai Bizottság éves versenyjelentésének így tartalmaznia kellene egy, a közösségi támogatások ellenőrzéséről szóló fejezetet az Unió versenypolitikájának kapcsán. Az EGSZB már többször is javasolta a fentieket, egyelőre eredménytelenül. |
| --- | --- |

5.4.4

Az európai támogatások jobb irányításának biztosításához szükséges innovációk kapcsán meg kell említeni azt az igényt, amely a közösségi támogatások versenyszabályokkal való összeegyeztethetőségének szisztematikusabb ellenőrzésére irányul. A múltban lehetett példa néhány nem megfelelően ellenőrzött támogatásra a regionális különbségek csökkentésének leple alatt, ami az igazságos verseny komoly és káros torzításához vezetett, holott teljes mértékben lehetséges volna a két célkitűzés összeegyeztetése. Az Unió nyújtotta támogatások az állami támogatásokhoz hasonló köztámogatások, ezért azonos ellenőrzés alá kell esniük. Ezen elv alapján kimondható az is, hogy az európai és a nemzeti, illetve regionális támogatások jobb kölcsönös összehangolására is szükség van. Az Európai Bizottság éves versenyjelentésének így tartalmaznia kellene egy, a közösségi támogatások ellenőrzéséről szóló fejezetet az Unió versenypolitikájának kapcsán. Az EGSZB már többször is javasolta a fentieket, egyelőre eredménytelenül.

| 5.5 | Ami a támogatások összpontosítását illeti, az Európai Bizottságnak figyelmet kellene fordítania az európai alapok jobb orientálásának biztosítására, figyelembe véve az Unió területfejlesztésének európaibb dimenzióját. Mindeddig ez nem történt meg, csupán a közösségi támogatási sémák által kezdődött meg némi haladás egyes konkrét területeken. |
| --- | --- |

5.5

Ami a támogatások összpontosítását illeti, az Európai Bizottságnak figyelmet kellene fordítania az európai alapok jobb orientálásának biztosítására, figyelembe véve az Unió területfejlesztésének európaibb dimenzióját. Mindeddig ez nem történt meg, csupán a közösségi támogatási sémák által kezdődött meg némi haladás egyes konkrét területeken.

| 5.5.1 | A strukturális alapok a támogatások irányításakor ugyanis ezidáig egyáltalában nem törekedtek a transznacionális dimenzió előtérbe helyezésére, a mára már 25 tagúvá bővült nagy európai belső piac normatív és gazdasági megvalósításának ellenére. Az Európai Bizottság a strukturális alapokat elsősorban a tagállamok által ismertetett nemzeti prioritások alapján irányította anélkül, hogy közvetlen figyelmet fordított volna a kereskedelem fizikai, technikai és adóügyi korlátainak megszűnéséből adódó együttműködés új igényeire, jóllehet a gazdasági és társadalmi különbségek maguk is növekedtek, és ez a transznacionális kapcsolatok és hálózatok erősítését teszi szükségessé. |
| --- | --- |

5.5.1

A strukturális alapok a támogatások irányításakor ugyanis ezidáig egyáltalában nem törekedtek a transznacionális dimenzió előtérbe helyezésére, a mára már 25 tagúvá bővült nagy európai belső piac normatív és gazdasági megvalósításának ellenére. Az Európai Bizottság a strukturális alapokat elsősorban a tagállamok által ismertetett nemzeti prioritások alapján irányította anélkül, hogy közvetlen figyelmet fordított volna a kereskedelem fizikai, technikai és adóügyi korlátainak megszűnéséből adódó együttműködés új igényeire, jóllehet a gazdasági és társadalmi különbségek maguk is növekedtek, és ez a transznacionális kapcsolatok és hálózatok erősítését teszi szükségessé.

| 5.5.2 | Segíteni kellene ezen a helyzeten, mégpedig egyértelműbb támogatási prioritások meghatározásával, hogy konszolidálni lehessen a tagállamok közötti „hegesztési pontokat” mind transznacionális, mind transzregionális, mind határokon átnyúló szinten. Az Európai Bizottság ez irányba tett észrevételei mélyebb értékelésre és jobb kidolgozásra szorulnak, és integrálni kellene őket az alapok nyújtotta támogatások prioritásaiba, és nem csupán e prioritások kiegészítőiként kellene szerepelniük. |
| --- | --- |

5.5.2

Segíteni kellene ezen a helyzeten, mégpedig egyértelműbb támogatási prioritások meghatározásával, hogy konszolidálni lehessen a tagállamok közötti „hegesztési pontokat” mind transznacionális, mind transzregionális, mind határokon átnyúló szinten. Az Európai Bizottság ez irányba tett észrevételei mélyebb értékelésre és jobb kidolgozásra szorulnak, és integrálni kellene őket az alapok nyújtotta támogatások prioritásaiba, és nem csupán e prioritások kiegészítőiként kellene szerepelniük.

6.   A nemzeti és regionális politikákba történő integrálásra vonatkozó észrevételek

| 6.1 | A kohéziós politika integrálása a nemzeti és regionális politikákba központi tényező, és ezt az Európai Bizottság is helyesen hangsúlyozza. Két területen emeljük ki az előrelépés szükségességét: |
| --- | --- |

6.1

A kohéziós politika integrálása a nemzeti és regionális politikákba központi tényező, és ezt az Európai Bizottság is helyesen hangsúlyozza. Két területen emeljük ki az előrelépés szükségességét:

| 6.2 | Elsősorban biztosítani kell, hogy a közösségi támogatásokat hatékonyan használják fel a közösségi iránymutatások, döntések és kötelezettségvállalások optimális teljesítésére a különböző tagállamokban. Külön említendő: |
| --- | --- |

6.2

Elsősorban biztosítani kell, hogy a közösségi támogatásokat hatékonyan használják fel a közösségi iránymutatások, döntések és kötelezettségvállalások optimális teljesítésére a különböző tagállamokban. Külön említendő:

| 6.2.1 | az európai irányelvek megfelelő és késedelem nélküli átültetése; |
| --- | --- |

6.2.1

az európai irányelvek megfelelő és késedelem nélküli átültetése;

| 6.2.2 | az adminisztratív együttműködés közösségi erősítése, elsősorban az egységes piac megfelelő működésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

6.2.2

az adminisztratív együttműködés közösségi erősítése, elsősorban az egységes piac megfelelő működésének biztosítása érdekében;

| 6.2.1 | a stabilitási és növekedési paktum jobb alkalmazása e két területen, mivel a paktumot nem szabadna a deficit egyszerű korlátozásának tekinteni, hanem meg kellene nyitni az utat egy közös európai kormányzás előtt. |
| --- | --- |

6.2.1

a stabilitási és növekedési paktum jobb alkalmazása e két területen, mivel a paktumot nem szabadna a deficit egyszerű korlátozásának tekinteni, hanem meg kellene nyitni az utat egy közös európai kormányzás előtt.

| 6.3 | Másrészt biztosítani kellene, hogy a közösségi támogatások az európai és nemzeti politikák közötti koherencia erősítését segítsék elő, elsősorban a lisszaboni stratégia hatékonyabb megvalósítása érdekében. Külön említendő: |
| --- | --- |

6.3

Másrészt biztosítani kellene, hogy a közösségi támogatások az európai és nemzeti politikák közötti koherencia erősítését segítsék elő, elsősorban a lisszaboni stratégia hatékonyabb megvalósítása érdekében. Külön említendő:

| 6.3.1 | a gazdasági, társadalmi és adminisztratív strukturális reformok kísérése; |
| --- | --- |

6.3.1

a gazdasági, társadalmi és adminisztratív strukturális reformok kísérése;

| 6.3.2 | a szabályozási környezet egyszerűsítése, az európai szociális és szakmai önszabályozó megközelítések fejlesztése – amely támogatást érdemel (7); |
| --- | --- |

6.3.2

a szabályozási környezet egyszerűsítése, az európai szociális és szakmai önszabályozó megközelítések fejlesztése – amely támogatást érdemel (7);

| 6.3.3 | az európai pénzügyi térség kiépítése befejeződésének felgyorsítása, az euró előnyeinek optimalizálásával; |
| --- | --- |

6.3.3

az európai pénzügyi térség kiépítése befejeződésének felgyorsítása, az euró előnyeinek optimalizálásával;

| 6.3.4 | az adórendszerek egymáshoz való közelítése a befektetésekre és az innovációra nézve vonzó módon, lehetővé téve a tagállamok különböző rendszerei közötti versenyt. |
| --- | --- |

6.3.4

az adórendszerek egymáshoz való közelítése a befektetésekre és az innovációra nézve vonzó módon, lehetővé téve a tagállamok különböző rendszerei közötti versenyt.

| 6.4 | Végezetül a lehető legnagyobb mértékben el kell kerülni az EU által rögzített keret bővítését további nemzeti vagy regionális kritériumokkal, hogy a jövendő programok tartalmának meghatározásában megőrizhető legyen a szükséges rugalmasság. Hasonló módon kerülni kell olyan eljárások elfogadását, amelyek hét évre eleve megszabják az előirányzatok kiosztását, vagy elvágják a folyamatban lévő programok adaptálásának lehetőségét. |
| --- | --- |

6.4

Végezetül a lehető legnagyobb mértékben el kell kerülni az EU által rögzített keret bővítését további nemzeti vagy regionális kritériumokkal, hogy a jövendő programok tartalmának meghatározásában megőrizhető legyen a szükséges rugalmasság. Hasonló módon kerülni kell olyan eljárások elfogadását, amelyek hét évre eleve megszabják az előirányzatok kiosztását, vagy elvágják a folyamatban lévő programok adaptálásának lehetőségét.

| 6.5 | Az EGSZB végül azt kívánja, hogy a közösségi támogatások az európai ipar közös megközelítését segítsék elő, amely révén lehetővé válik a közszféra és szervezett civil társadalom különböző (európai, nemzeti, regionális) szinteken történő koordinálása (8). |
| --- | --- |

6.5

Az EGSZB végül azt kívánja, hogy a közösségi támogatások az európai ipar közös megközelítését segítsék elő, amely révén lehetővé válik a közszféra és szervezett civil társadalom különböző (európai, nemzeti, regionális) szinteken történő koordinálása (8).

| 6.6 | Az EGSZB végül üdvözli, hogy a 2005. decemberi Európai Tanács elvi egyetértését adta a globalizáció hatásait kiegyenlítő Alap létrehozásához, mely „arra hivatott, hogy a világ cserekereskedelmét érintő nagy strukturális változások miatt munkahelyüket vesztett dolgozók támogatását növelje, valamint, hogy ezen személyek továbbképzéséhez és újrafoglalkoztatásához segítséget nyújtson”. Az állam- és kormányfők felkérték a Tanácsot, hogy határozza meg az alaphoz való jogosultság kritériumait. Az EGSZB véleménye szerint az európai szakmaközi, sőt ágazati partnereket érdemes volna e kritériumok meghatározásába bevonni. |
| --- | --- |

6.6

Az EGSZB végül üdvözli, hogy a 2005. decemberi Európai Tanács elvi egyetértését adta a globalizáció hatásait kiegyenlítő Alap létrehozásához, mely „arra hivatott, hogy a világ cserekereskedelmét érintő nagy strukturális változások miatt munkahelyüket vesztett dolgozók támogatását növelje, valamint, hogy ezen személyek továbbképzéséhez és újrafoglalkoztatásához segítséget nyújtson”. Az állam- és kormányfők felkérték a Tanácsot, hogy határozza meg az alaphoz való jogosultság kritériumait. Az EGSZB véleménye szerint az európai szakmaközi, sőt ágazati partnereket érdemes volna e kritériumok meghatározásába bevonni.

7.   A gazdasági-társadalmi szereplők bevonásával kapcsolatos észrevételek

| 7.1 | Erős az igény a szakmai-társadalmi szereplők bevonására a kohéziós politikába. Az EGSZB a strukturális alapok megvalósítására létrehozott partnerségről szóló 2003-as véleményében (9) kérte bevonásuk fokozását. Az Európai Bizottság elismeri ennek szükségességét, és hangsúlyozza, hogy az döntő módon hozzájárul e politika helyszínen történő jobb elfogadtatásához. Ugyanakkor nem tesz javaslatot a módozatok kialakítására és integrálásukra a kohéziós stratégiai iránymutatásokba. |
| --- | --- |

7.1

Erős az igény a szakmai-társadalmi szereplők bevonására a kohéziós politikába. Az EGSZB a strukturális alapok megvalósítására létrehozott partnerségről szóló 2003-as véleményében (9) kérte bevonásuk fokozását. Az Európai Bizottság elismeri ennek szükségességét, és hangsúlyozza, hogy az döntő módon hozzájárul e politika helyszínen történő jobb elfogadtatásához. Ugyanakkor nem tesz javaslatot a módozatok kialakítására és integrálásukra a kohéziós stratégiai iránymutatásokba.

| 7.2 | Az EGSZB tehát javasolja a 2007-2013-as kohéziós politika stratégiai iránymutatásának kiegészítését a szakmai-társadalmi szereplők bevonásának pontosan meghatározott valódi keretével. Az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok nem-állami szereplőinek érdekében született Cotonoui Egyezmény rendelkezéseinek mintájára – melyek értelmében az európai támogatások kezelésébe egyértelműen bevonják a fenti szereplőket, és véleményüket kikérik – ezt a keretet az államok számára kötelező érvénnyel teljes egészében bele kellene illeszteni a stratégiai iránymutatásba. |
| --- | --- |

7.2

Az EGSZB tehát javasolja a 2007-2013-as kohéziós politika stratégiai iránymutatásának kiegészítését a szakmai-társadalmi szereplők bevonásának pontosan meghatározott valódi keretével. Az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok nem-állami szereplőinek érdekében született Cotonoui Egyezmény rendelkezéseinek mintájára – melyek értelmében az európai támogatások kezelésébe egyértelműen bevonják a fenti szereplőket, és véleményüket kikérik – ezt a keretet az államok számára kötelező érvénnyel teljes egészében bele kellene illeszteni a stratégiai iránymutatásba.

| 7.3 | A keretnek a következő célkitűzéseket kell tartalmaznia: |
| --- | --- |

7.3

A keretnek a következő célkitűzéseket kell tartalmaznia:

| 7.3.1 | a társadalmi és szakmai köröket, valamint a szociális partnereket be kell vonni a nagy iránymutatások (főként a globális stratégiai dokumentum) európai meghatározásába, illetve azok nemzeti (főként a tagállamok által kidolgozott nemzeti stratégiai hivatkozási keretet illetően), regionális és helyi szintű, decentralizált megvalósításába; |
| --- | --- |

7.3.1

a társadalmi és szakmai köröket, valamint a szociális partnereket be kell vonni a nagy iránymutatások (főként a globális stratégiai dokumentum) európai meghatározásába, illetve azok nemzeti (főként a tagállamok által kidolgozott nemzeti stratégiai hivatkozási keretet illetően), regionális és helyi szintű, decentralizált megvalósításába;

| 7.3.2 | mind a gazdasági, mind a társadalmi, mind a környezetvédelmi elemek tekintetében el kell mélyíteni a párbeszédet a hatékony, részvételen alapuló és tartós fejlesztés érdekében; |
| --- | --- |

7.3.2

mind a gazdasági, mind a társadalmi, mind a környezetvédelmi elemek tekintetében el kell mélyíteni a párbeszédet a hatékony, részvételen alapuló és tartós fejlesztés érdekében;

| 7.3.3 | közvetlenül be kell vonni a szociális és szakmai szereplőket a foglalkoztatási helyzet javításába, különösen a szociális partnerek közötti szerződéspolitikán keresztül, elsősorban a szakmai képzési rendszerek modernizálása és a munkaerőpiac alkalmazkodóképességének javítása érdekében; |
| --- | --- |

7.3.3

közvetlenül be kell vonni a szociális és szakmai szereplőket a foglalkoztatási helyzet javításába, különösen a szociális partnerek közötti szerződéspolitikán keresztül, elsősorban a szakmai képzési rendszerek modernizálása és a munkaerőpiac alkalmazkodóképességének javítása érdekében;

| 7.3.4 | ösztönözni kell a civil társadalom szereplőit az egységes európai piac jobb kihasználására a transzeurópai termelési, kereskedelmi és infrastruktúra-hálózatok erősítésén keresztül, valamint a szakmai-szociális ön- és társszabályozás elősegítésével, ami hozzájárul az egységes piac kiépítésének befejezéséhez; |
| --- | --- |

7.3.4

ösztönözni kell a civil társadalom szereplőit az egységes európai piac jobb kihasználására a transzeurópai termelési, kereskedelmi és infrastruktúra-hálózatok erősítésén keresztül, valamint a szakmai-szociális ön- és társszabályozás elősegítésével, ami hozzájárul az egységes piac kiépítésének befejezéséhez;

| 7.3.5 | a szakmai és szociális szereplőkkel meg kell határozni az állami–magán partnerség hatékony modelljeit a koncesszió, az ösztönzés, a garanciák és az alvállalkozások adaptált módjain keresztül; |
| --- | --- |

7.3.5

a szakmai és szociális szereplőkkel meg kell határozni az állami–magán partnerség hatékony modelljeit a koncesszió, az ösztönzés, a garanciák és az alvállalkozások adaptált módjain keresztül;

| 7.3.6 | ezen az alapon több állami–magán partnerségi programot kell kifejleszteni, elsősorban az infrastruktúra, valamint a KKV-k helyi szintű finanszírozása területén; |
| --- | --- |

7.3.6

ezen az alapon több állami–magán partnerségi programot kell kifejleszteni, elsősorban az infrastruktúra, valamint a KKV-k helyi szintű finanszírozása területén;

| 7.3.7 | ösztönözni kell a társadalmi-szakmai szereplőket az európai együttműködési kezdeményezések erősítésére a kutatás és a technológiai innováció területén; |
| --- | --- |

7.3.7

ösztönözni kell a társadalmi-szakmai szereplőket az európai együttműködési kezdeményezések erősítésére a kutatás és a technológiai innováció területén;

| 7.3.8 | támogatni kell a társadalmi-szakmai szereplők innovatív megközelítéseit, amelyek hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez. |
| --- | --- |

7.3.8

támogatni kell a társadalmi-szakmai szereplők innovatív megközelítéseit, amelyek hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez.

| 7.4 | A hatékonyság érdekében jobban kell megszervezni és strukturálni az ilyenfajta párbeszédeket, mind Brüsszelben, mind a különböző tagállamokban és régiókban. A bevonás kerete így a következő rendelkezéseket kell, hogy tartalmazza: |
| --- | --- |

7.4

A hatékonyság érdekében jobban kell megszervezni és strukturálni az ilyenfajta párbeszédeket, mind Brüsszelben, mind a különböző tagállamokban és régiókban. A bevonás kerete így a következő rendelkezéseket kell, hogy tartalmazza:

| 7.4.1 | ezt a fajta párbeszédet hatékony, a tagállamok állami hatóságai által biztosított tájékoztatásra kell alapozni a stratégiai iránymutatások és a végrehajtási szabályok tekintetében; |
| --- | --- |

7.4.1

ezt a fajta párbeszédet hatékony, a tagállamok állami hatóságai által biztosított tájékoztatásra kell alapozni a stratégiai iránymutatások és a végrehajtási szabályok tekintetében;

| 7.4.2 | a konzultációkat a korai szakaszban kell elkezdeni, a hatástanulmányokba be kell vonni a társadalmi-szakmai szereplőket; |
| --- | --- |

7.4.2

a konzultációkat a korai szakaszban kell elkezdeni, a hatástanulmányokba be kell vonni a társadalmi-szakmai szereplőket;

| 7.4.3 | tájékoztatni kell a társadalmi-szakmai szereplőket a konzultációk eredményeiről, javaslataik további sorsáról; |
| --- | --- |

7.4.3

tájékoztatni kell a társadalmi-szakmai szereplőket a konzultációk eredményeiről, javaslataik további sorsáról;

| 7.4.4 | a hivatalos tervezési vagy felülvizsgálati dokumentumokhoz csatolni kell a társadalmi–szakmai szereplőkkel történő konzultációk feltételeit; |
| --- | --- |

7.4.4

a hivatalos tervezési vagy felülvizsgálati dokumentumokhoz csatolni kell a társadalmi–szakmai szereplőkkel történő konzultációk feltételeit;

| 7.4.5 | a határokon átnyúló és a régióközi programok keretében elő kell mozdítani a közös és a társadalmi szakmai körökkel zajló konzultációkat, szintén határokon átnyúló vagy régióközi szinten; |
| --- | --- |

7.4.5

a határokon átnyúló és a régióközi programok keretében elő kell mozdítani a közös és a társadalmi szakmai körökkel zajló konzultációkat, szintén határokon átnyúló vagy régióközi szinten;

| 7.4.6 | bátorítani kell a szociális párbeszédre irányuló, határokon átnyúló és régiók közötti kezdeményezéseket, főként a kollektív tárgyalás országokon átnyúló választható keretének konkretizálása révén, ahogyan az a 2005-2010-es szociális menetrendben szerepel. |
| --- | --- |

7.4.6

bátorítani kell a szociális párbeszédre irányuló, határokon átnyúló és régiók közötti kezdeményezéseket, főként a kollektív tárgyalás országokon átnyúló választható keretének konkretizálása révén, ahogyan az a 2005-2010-es szociális menetrendben szerepel.

| 7.5 | Az EGSZB ezentúl újfent támogatásáról biztosítja az Európai Bizottság azon javaslatát, mely az európai szociális alap forrásainak 2 %-t a szociális partnerekkel közösen vállalt tevékenységek és kapacitások fejlesztésére kívánja fordítani. |
| --- | --- |

7.5

Az EGSZB ezentúl újfent támogatásáról biztosítja az Európai Bizottság azon javaslatát, mely az európai szociális alap forrásainak 2 %-t a szociális partnerekkel közösen vállalt tevékenységek és kapacitások fejlesztésére kívánja fordítani.

| 7.6 | Az EGSZB – a 2005. márciusi Európai Tanács explicit támogatásával – megállapodott egy európai tájékoztatási és támogatási hálózat létrehozásáról a civil társadalom szereplőinek kezdeményezésére, akik részt vesznek a lisszaboni stratégia megvalósításában. Ez a hálózat teljes egészében egybefogja majd e szereplőknek a 2007–2013 közötti európai kohéziós politika hatékonyságának fokozására tett kezdeményezéseit. |
| --- | --- |

7.6

Az EGSZB – a 2005. márciusi Európai Tanács explicit támogatásával – megállapodott egy európai tájékoztatási és támogatási hálózat létrehozásáról a civil társadalom szereplőinek kezdeményezésére, akik részt vesznek a lisszaboni stratégia megvalósításában. Ez a hálózat teljes egészében egybefogja majd e szereplőknek a 2007–2013 közötti európai kohéziós politika hatékonyságának fokozására tett kezdeményezéseit.

Brüsszel, 2006. április 20.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EGSZB-vélemény az Alapokról, a Kohéziós Alapról és a Regionális Fejlesztési Alapról, HL C 255, 2005. 10.14., 79., 88. és 91. o.

1

(2)  EGSZB-vélemény: HL C 255., 2005.10.14., 76. o.

2

(3)  „A Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett közleménye – Közös jövőnk építése: a kibővült Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013” tárgyú EGSZB-vélemény. HL C 74, 2005.3.23., 32. o.

3

(4)  HL C 125, 2002.5.27., 100. o.

4

(5)  EGSZB-vélemény: „Javaslat a belső piaci szolgáltatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre”. HL C 221, 2005. 09. 08., 113. o.

5

(6)  Lásd a 4.3.3. pontot.

6

(7)  Az „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció „Az együttszabályozás és az önszabályozás jelenlegi helyzete az egységes piacon” című tájékoztató jelentése.

7

(8)  Lásd a „Modern iparpolitika” (HL C 110., 2006.5.9.) című EGSZB-véleményt.

8

(9)  HL C 10., 2004.1.14., 21. o.

9

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/62

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló nemzetközi egyezmények hatásai az európai ipari szerkezetváltási folyamatokra”

(2006/C 185/12)

2005. február 10-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján véleményt dolgoz ki: „Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló nemzetközi egyezmények hatásai az európai ipari szerkezetváltási folyamatokra”

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága 2006. január 30-án elfogadta véleményét. (Előadó: Josef ZBOŘIL, társelőadó: Pavel ČINČERA).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (az április 20-i ülésnapon) 79 szavazattal 11 ellenében, 9 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt:

1.   Bevezetés: az EU célkitűzései az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése terén

| 1.1 | A világban jelenleg tapasztalható éghajlati változások nem csak a tudományos és politikai viták és tevékenységek egyik központi témáját adják, hanem ugyanilyen fontosak a társadalom mindennapi életében is. A nemzetközi szinten – az 1980-as évek végétől kezdve és az 1990-es évek elején – megindított akciók következtében először is 1989-ben létrejött az éghajlati változásokkal foglalkozó kormányközi szakértői csoport (GIEC), majd az ENSZ szintjén is tárgyalások indultak (1990), illetve végezetül 1992-ben elfogadták az ENSZ éghajlat-változási keretegyezményét (UNFCCC). Az utóbbi (az UNFCCC) 1994. március 21-én lépett hatályba. |
| --- | --- |

1.1

A világban jelenleg tapasztalható éghajlati változások nem csak a tudományos és politikai viták és tevékenységek egyik központi témáját adják, hanem ugyanilyen fontosak a társadalom mindennapi életében is. A nemzetközi szinten – az 1980-as évek végétől kezdve és az 1990-es évek elején – megindított akciók következtében először is 1989-ben létrejött az éghajlati változásokkal foglalkozó kormányközi szakértői csoport (GIEC), majd az ENSZ szintjén is tárgyalások indultak (1990), illetve végezetül 1992-ben elfogadták az ENSZ éghajlat-változási keretegyezményét (UNFCCC). Az utóbbi (az UNFCCC) 1994. március 21-én lépett hatályba.

| 1.2 | Éghajlati változásokra nem egyszer sor került már a történelem folyamán, ám – a régi időkre vonatkozó minőségi meteorológiai adatok hiányában – az éghajlatról szerzett történeti jellegű ismereteink kizárólag paleoklimatikus mérésekre és megfigyelésekre támaszkodnak, illetve földtani jelenségekből és régészeti felfedezésekből (tehát közvetett adatokból) indulnak ki. Az északi féltekére vonatkozó, közvetett adatok újabb elemzéséből kitűnik, hogy az elmúlt évezred során, a földfelszíni hőmérséklet általános emelkedése sosem volt olyan jelentős, mint a XX. században. |
| --- | --- |

1.2

Éghajlati változásokra nem egyszer sor került már a történelem folyamán, ám – a régi időkre vonatkozó minőségi meteorológiai adatok hiányában – az éghajlatról szerzett történeti jellegű ismereteink kizárólag paleoklimatikus mérésekre és megfigyelésekre támaszkodnak, illetve földtani jelenségekből és régészeti felfedezésekből (tehát közvetett adatokból) indulnak ki. Az északi féltekére vonatkozó, közvetett adatok újabb elemzéséből kitűnik, hogy az elmúlt évezred során, a földfelszíni hőmérséklet általános emelkedése sosem volt olyan jelentős, mint a XX. században.

| 1.3 | Az éghajlati változásoknak leginkább kitett államok és régiók nagy többségének más tényezőkkel – nevezetesen a lakosságszám gyors növekedésével, a természeti erőforrások kimerülésével és a szegénységgel – is számolniuk kell. Egy olyan politika (illetve az abból eredő intézkedések), amelyet a fejlett országok közreműködésével dolgoztak ki, és amely tiszteletben tartja a fejlődő országok szükségleteit, nemcsak lendületet adhat a fenntartható fejlődésnek és az esélyegyenlőségnek, hanem egyúttal sokszorosára is növelheti az adaptációs intézkedések hatását. Így tehát csökkenteni kellene az erőforrásokra nehezedő nyomást, és javítani a környezeti kockázatok kezelését, valamint a társadalom leghátrányosabb helyzetű tagjainak életkörülményeit. Ezen intézkedések ugyanakkor hozzájárulhatnak a változások miatti sebezhetőség csökkentéséhez. Ennek megfelelően számolni kell az éghajlati változások jelentette kockázatokkal a nemzetközi és nemzeti fejlesztési kezdeményezésekre irányuló javaslatok, illetve ezek megvalósítása alkalmával. |
| --- | --- |

1.3

Az éghajlati változásoknak leginkább kitett államok és régiók nagy többségének más tényezőkkel – nevezetesen a lakosságszám gyors növekedésével, a természeti erőforrások kimerülésével és a szegénységgel – is számolniuk kell. Egy olyan politika (illetve az abból eredő intézkedések), amelyet a fejlett országok közreműködésével dolgoztak ki, és amely tiszteletben tartja a fejlődő országok szükségleteit, nemcsak lendületet adhat a fenntartható fejlődésnek és az esélyegyenlőségnek, hanem egyúttal sokszorosára is növelheti az adaptációs intézkedések hatását. Így tehát csökkenteni kellene az erőforrásokra nehezedő nyomást, és javítani a környezeti kockázatok kezelését, valamint a társadalom leghátrányosabb helyzetű tagjainak életkörülményeit. Ezen intézkedések ugyanakkor hozzájárulhatnak a változások miatti sebezhetőség csökkentéséhez. Ennek megfelelően számolni kell az éghajlati változások jelentette kockázatokkal a nemzetközi és nemzeti fejlesztési kezdeményezésekre irányuló javaslatok, illetve ezek megvalósítása alkalmával.

| 1.4 | A GIEC harmadik, 2001-ben kidolgozott értékelő jelentése (TRE) rávilágít, hogy a Föld felszínének egészét tekintve a középhőmérséklet 1861 óta emelkedik. A Meteorológiai Világszervezet elemzései szerint, a történelem kilenc legmelegebb éve éppen az elmúlt évtized során telt el. Az 1998. év jelenti az abszolút rekordot, ezt követi a 2002., a 2003., a 2004. és a 2001. év. A XX. században a középhőmérséklet emelkedésének mértéke ±0,6 °C és ±0,2 °C között volt, a jövőbeli tendenciákra vonatkozó modellezések pedig arra engednek következtetni, hogy megfelelő intézkedések hiányában a XXI. század végére a hőmérséklet 1,4–5,8 Celsius fokkal valószínűleg ismét megemelkedik majd. |
| --- | --- |

1.4

A GIEC harmadik, 2001-ben kidolgozott értékelő jelentése (TRE) rávilágít, hogy a Föld felszínének egészét tekintve a középhőmérséklet 1861 óta emelkedik. A Meteorológiai Világszervezet elemzései szerint, a történelem kilenc legmelegebb éve éppen az elmúlt évtized során telt el. Az 1998. év jelenti az abszolút rekordot, ezt követi a 2002., a 2003., a 2004. és a 2001. év. A XX. században a középhőmérséklet emelkedésének mértéke ±0,6 °C és ±0,2 °C között volt, a jövőbeli tendenciákra vonatkozó modellezések pedig arra engednek következtetni, hogy megfelelő intézkedések hiányában a XXI. század végére a hőmérséklet 1,4–5,8 Celsius fokkal valószínűleg ismét megemelkedik majd.

| 1.5 | Bizonyos feltételezés szerint – amely, különösen Európában, a tudományos körök nagy támogatását élvezi, és amelynek politikai körökben óriási jelentőséget tulajdonítanak – az éghajlatváltozások okai elsősorban abban keresendők, hogy – az emberi tevékenység eredményeképpen, és különösen a fosszilis tüzelőanyagok felhasználása következtében – a földi légkörben emelkedett az üvegházhatású gázok mennyisége. A hipotézis egyik alapja az a korreláció, amely az üvegházhatású gázok – elsősorban a széndioxid – légköri koncentrációjának hosszú távú megemelkedése, valamint a hőmérséklet hosszú távú, a XX. században, világszinten tapasztalt változása között áll fenn; másik alapja az azokból az éghajlati modellekből levont következtetések, amelyeknek célja – az üvegházhatású gázok kibocsátásának változására vonatkozó forgatókönyvek alapján – a jövőbeli éghajlatváltozások méreteinek és hatásainak, illetve légköri koncentrációjuknak a becslése. |
| --- | --- |

1.5

Bizonyos feltételezés szerint – amely, különösen Európában, a tudományos körök nagy támogatását élvezi, és amelynek politikai körökben óriási jelentőséget tulajdonítanak – az éghajlatváltozások okai elsősorban abban keresendők, hogy – az emberi tevékenység eredményeképpen, és különösen a fosszilis tüzelőanyagok felhasználása következtében – a földi légkörben emelkedett az üvegházhatású gázok mennyisége. A hipotézis egyik alapja az a korreláció, amely az üvegházhatású gázok – elsősorban a széndioxid – légköri koncentrációjának hosszú távú megemelkedése, valamint a hőmérséklet hosszú távú, a XX. században, világszinten tapasztalt változása között áll fenn; másik alapja az azokból az éghajlati modellekből levont következtetések, amelyeknek célja – az üvegházhatású gázok kibocsátásának változására vonatkozó forgatókönyvek alapján – a jövőbeli éghajlatváltozások méreteinek és hatásainak, illetve légköri koncentrációjuknak a becslése.

| 1.6 | Mostanra – az aeroszolok és egyéb, természetes tényezők (vulkanikus tevékenység és sugárzás) hatásait övező bizonytalanság ellenére – nyilvánvalóvá vált, hogy a világméretű éghajlati változásokban része van az embernek is. A Föld éghajlatát mindazonáltal a naptevékenység ciklusai és geofizikai tényezők is befolyásolják, ez az oka annak, hogy jelenleg – és valószínűleg még sokáig – ezekben a természetes jellegű éghajlati változásokban az emberi tevékenység felelősségének arányát nem lehet pontosan meghatározni. A bizonytalanságok a rendelkezésre álló adatok reprezentativitásának mértékével, valamint az éghajlati modellek következtetéseivel is összefüggenek, amely modellek még mindig nem írják le teljesen pontosan a kölcsönhatások összességét, aminek következtében nem képesek tökéletes pontossággal szimulálni az éghajlati rendszer elemeinek együttesét. |
| --- | --- |

1.6

Mostanra – az aeroszolok és egyéb, természetes tényezők (vulkanikus tevékenység és sugárzás) hatásait övező bizonytalanság ellenére – nyilvánvalóvá vált, hogy a világméretű éghajlati változásokban része van az embernek is. A Föld éghajlatát mindazonáltal a naptevékenység ciklusai és geofizikai tényezők is befolyásolják, ez az oka annak, hogy jelenleg – és valószínűleg még sokáig – ezekben a természetes jellegű éghajlati változásokban az emberi tevékenység felelősségének arányát nem lehet pontosan meghatározni. A bizonytalanságok a rendelkezésre álló adatok reprezentativitásának mértékével, valamint az éghajlati modellek következtetéseivel is összefüggenek, amely modellek még mindig nem írják le teljesen pontosan a kölcsönhatások összességét, aminek következtében nem képesek tökéletes pontossággal szimulálni az éghajlati rendszer elemeinek együttesét.

| 1.7 | Az üvegházhatású gázok és az aeroszolok éghajlati koncentrációjának, továbbá az ebből eredő éghajlatváltozások jövőbeli alakulásának modellezése során kidolgozott kibocsátási forgatókönyvekről készült különleges GIEC-jelentés (RSSE) leírja a lehetséges éghajlati modelleket. A kibocsátási forgatókönyvek számos – a világ XXI. század végéig előrelátható társadalmi-gazdasági, energetikai és demográfiai fejlődésére vonatkozó – hipotézist figyelembe vesznek. |
| --- | --- |

1.7

Az üvegházhatású gázok és az aeroszolok éghajlati koncentrációjának, továbbá az ebből eredő éghajlatváltozások jövőbeli alakulásának modellezése során kidolgozott kibocsátási forgatókönyvekről készült különleges GIEC-jelentés (RSSE) leírja a lehetséges éghajlati modelleket. A kibocsátási forgatókönyvek számos – a világ XXI. század végéig előrelátható társadalmi-gazdasági, energetikai és demográfiai fejlődésére vonatkozó – hipotézist figyelembe vesznek.

| 1.8 | A szárazságok, áradások, hőhullámok, lavinák és viharok miatt bekövetkező halálesetek, károk és az életkörülmények romlása megannyi jelét adják annak, hogy a társadalmi rendszerek és az ökoszisztémák ki vannak szolgáltatva a végletes éghajlati helyzeteknek. A jövőbeli változások modellezése elárulja, hogy a XXI. század folyamán a végletes éghajlati jelenségek többsége esetében az előfordulási arány növekedése várható, s mind nagyságuk, mind az intenzitásukból eredő hatások súlyosabbak lesznek. |
| --- | --- |

1.8

A szárazságok, áradások, hőhullámok, lavinák és viharok miatt bekövetkező halálesetek, károk és az életkörülmények romlása megannyi jelét adják annak, hogy a társadalmi rendszerek és az ökoszisztémák ki vannak szolgáltatva a végletes éghajlati helyzeteknek. A jövőbeli változások modellezése elárulja, hogy a XXI. század folyamán a végletes éghajlati jelenségek többsége esetében az előfordulási arány növekedése várható, s mind nagyságuk, mind az intenzitásukból eredő hatások súlyosabbak lesznek.

| 1.9 | Az éghajlati változások megfelelőbb azonosítása, kölcsönhatásaik feltárása, illetve maradéktalan megértésük végett további kutatásokra van szükség annak érdekében, hogy csökkenthető legyen az a bizonytalansági faktor, amely a jövőben várható éghajlati változásokkal kapcsolatos előrejelzések sajátja. Az éghajlati változások hatásai tekintetében a hangsúlyt elsősorban pontosabb mérési módszerek kifejlesztésére, a rendszeres utókövetésre, a modellezésre és a részletgazdagabb elemzésekre kell helyezni. |
| --- | --- |

1.9

Az éghajlati változások megfelelőbb azonosítása, kölcsönhatásaik feltárása, illetve maradéktalan megértésük végett további kutatásokra van szükség annak érdekében, hogy csökkenthető legyen az a bizonytalansági faktor, amely a jövőben várható éghajlati változásokkal kapcsolatos előrejelzések sajátja. Az éghajlati változások hatásai tekintetében a hangsúlyt elsősorban pontosabb mérési módszerek kifejlesztésére, a rendszeres utókövetésre, a modellezésre és a részletgazdagabb elemzésekre kell helyezni.

| 1.10 | A világban tapasztalt éghajlati változások antropogén okaira – az üvegházhatású gázok megnövekedett jelenléte a légkörben – vonatkozó feltevés az érintett államok és az Európai Unió politikai döntései révén igazolást nyert. Erre a feltevésre alapozódik az elővigyázatosság elvének alkalmazása, továbbá azon politikák és stratégiák kidolgozása, amelyeknek célja az éghajlati változások korlátozása az üvegházhatású gázok – nevezetesen a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásából származó széndioxid – kibocsátási szintjének lejjebb szorításával. |
| --- | --- |

1.10

A világban tapasztalt éghajlati változások antropogén okaira – az üvegházhatású gázok megnövekedett jelenléte a légkörben – vonatkozó feltevés az érintett államok és az Európai Unió politikai döntései révén igazolást nyert. Erre a feltevésre alapozódik az elővigyázatosság elvének alkalmazása, továbbá azon politikák és stratégiák kidolgozása, amelyeknek célja az éghajlati változások korlátozása az üvegházhatású gázok – nevezetesen a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásából származó széndioxid – kibocsátási szintjének lejjebb szorításával.

| 1.11 | E politikai döntések gyakorlati eredményeképpen az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) 1977 decemberében kiegészült a kiotói jegyzőkönyvvel, amely 2005. február 16-án lépett hatályba. |
| --- | --- |

1.11

E politikai döntések gyakorlati eredményeképpen az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) 1977 decemberében kiegészült a kiotói jegyzőkönyvvel, amely 2005. február 16-án lépett hatályba.

| 1.12 | A szerződő feleket a kiotói jegyzőkönyv arra kötelezi, hogy 2008 és 2012 között az üvegházhatású gázok kibocsátását – a jegyzőkönyv „B” függelékében szereplő számszerű kötelezettségvállalások alapján – az 1990-es szintre szorítsák vissza. Az EU-15 tagállamainak globális kibocsátásukat 8 %-kal (abszolút számban kifejezve 336 millió tonna éves CO2-egyenértékkel) kell csökkenteniük. Az új tagállamok számára a „B” függelék saját csökkentési irányadatokat tartalmaz. Többségük szintén kötelezettséget vállalt a 8 %-os csökkentésre, Magyarország és Lengyelország pedig 6 %-ot vállalt. A „B” függelék ezenkívül Magyarország és Lengyelország, valamint Szlovénia számára eltérő referenciaévet irányoz elő. Egyébként a jegyzőkönyv lehetővé teszi olyan rugalmas mechanizmusok (kibocsátás-kereskedelem, „együttes vállalásra” – MOC – irányuló projektek a fejlett országok számára, „tiszta fejlesztési mechanizmusok” – MDP – a fejlődő országokban) megteremtését, amelyeknek célja a fejlett országok ösztönzése a kibocsátás csökkentésére, illetve arra, hogy a kiotói jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségeik betartása a legelőnyösebb gazdasági feltételekkel történjék, melynek során új technológiák átadásával segítik a fejlődő országokat. |
| --- | --- |

1.12

A szerződő feleket a kiotói jegyzőkönyv arra kötelezi, hogy 2008 és 2012 között az üvegházhatású gázok kibocsátását – a jegyzőkönyv „B” függelékében szereplő számszerű kötelezettségvállalások alapján – az 1990-es szintre szorítsák vissza. Az EU-15 tagállamainak globális kibocsátásukat 8 %-kal (abszolút számban kifejezve 336 millió tonna éves CO2-egyenértékkel) kell csökkenteniük. Az új tagállamok számára a „B” függelék saját csökkentési irányadatokat tartalmaz. Többségük szintén kötelezettséget vállalt a 8 %-os csökkentésre, Magyarország és Lengyelország pedig 6 %-ot vállalt. A „B” függelék ezenkívül Magyarország és Lengyelország, valamint Szlovénia számára eltérő referenciaévet irányoz elő. Egyébként a jegyzőkönyv lehetővé teszi olyan rugalmas mechanizmusok (kibocsátás-kereskedelem, „együttes vállalásra” – MOC – irányuló projektek a fejlett országok számára, „tiszta fejlesztési mechanizmusok” – MDP – a fejlődő országokban) megteremtését, amelyeknek célja a fejlett országok ösztönzése a kibocsátás csökkentésére, illetve arra, hogy a kiotói jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségeik betartása a legelőnyösebb gazdasági feltételekkel történjék, melynek során új technológiák átadásával segítik a fejlődő országokat.

| 1.13 | Az EU-15 tagállamaiból származik az EU-25 összes kibocsátásának mintegy 85 %-a, az új tagállamokból 15 %-a. A jelenlegi kibocsátási statisztikák szerint az EU-15 – a kiotói jegyzőkönyv szerződő részese – 2002-ig az üvegházhatású gázok globális kibocsátását csupán 1,7 %-kal volt képes csökkenteni, ami jelentős mértékben megkérdőjelezi a kiotói célkitűzések tényleges elérését a 2008–2012 közötti időszakig. Jóllehet 1995. óta a 15 tagú EU kibocsátásai 3,6 %-kal növekedtek, az elmúlt öt évben pedig 4,3 %-kal, a legutóbbi előrejelzések szerint 8,8 %-os csökkenés várható 2010-re – a kibocsátási szint csökkentésére irányuló, új intézkedések és a kiotói mechanizmusok együttes hatására –, ami meghaladja a kiotói jegyzőkönyvben a 15 tagú EU számára rögzített célkitűzéseket. Az 1990–2003 közötti időszakban az Európai Unió új tagállamai 22 %-kal csökkentették a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségét, igaz, ennek a csökkenésnek az oroszlánrésze az 1990-es évek első felében lezajlott átmenet folyamataival függ össze: 1995-öt követően a kibocsátási szint 6 %-kal csökkent, majd stabilizálódott az elmúlt öt év folyamán. |
| --- | --- |

1.13

Az EU-15 tagállamaiból származik az EU-25 összes kibocsátásának mintegy 85 %-a, az új tagállamokból 15 %-a. A jelenlegi kibocsátási statisztikák szerint az EU-15 – a kiotói jegyzőkönyv szerződő részese – 2002-ig az üvegházhatású gázok globális kibocsátását csupán 1,7 %-kal volt képes csökkenteni, ami jelentős mértékben megkérdőjelezi a kiotói célkitűzések tényleges elérését a 2008–2012 közötti időszakig. Jóllehet 1995. óta a 15 tagú EU kibocsátásai 3,6 %-kal növekedtek, az elmúlt öt évben pedig 4,3 %-kal, a legutóbbi előrejelzések szerint 8,8 %-os csökkenés várható 2010-re – a kibocsátási szint csökkentésére irányuló, új intézkedések és a kiotói mechanizmusok együttes hatására –, ami meghaladja a kiotói jegyzőkönyvben a 15 tagú EU számára rögzített célkitűzéseket. Az 1990–2003 közötti időszakban az Európai Unió új tagállamai 22 %-kal csökkentették a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségét, igaz, ennek a csökkenésnek az oroszlánrésze az 1990-es évek első felében lezajlott átmenet folyamataival függ össze: 1995-öt követően a kibocsátási szint 6 %-kal csökkent, majd stabilizálódott az elmúlt öt év folyamán.

| 1.14 | A kiotói jegyzőkönyvben vállaltak megvalósításának kilátásai a tizenötök Európájában azt mutatják, hogy a kibocsátás csökkentésének 2012-ig tartó programja nehézségekbe ütközhet. Ugyanakkor a tanácsi ülésre (2005. március) kidolgozott dokumentum tartalmazza a gazdaságilag fejlett országok számára, a kibocsátások csökkentésére vonatkozóan megállapított közép- és hosszú távú célkitűzések adatait, amelyek szerint a kibocsátások 2020-ig el kell, hogy érjék az 1990. évi kibocsátási szint 15–30 %-át, 2050-ig pedig 60–80 %-át. A fenti intézkedések következményeit illetően, a GIEC becslése szerint a világszintű GDP növekedése évi 0,003–0,06 %-al lassul majd 1990. és 2100. között (1). Az Európai Bizottság becslése szerint (amennyiben a cél az, hogy a széndioxid légköri koncentrációszintje 550 pmv legyen), a 25 tagú EU GDP-je várhatóan 0,5 %-kal csökken majd 2025-re, ha sikerül a széndioxid-szintet évi 1,5 %-kal csökkenteni, 2012-től kezdődően. Ez csak akkor valósulhat meg, ha minden ország részt vesz az éghajlati változás elleni harcban és a kibocsátás-kereskedelmi rendszerben. Amennyiben az EU egyoldalúan vállal kötelezettséget e lépés tekintetében, fennáll a veszélye, hogy a GDP-vel kapcsolatos következmények kétszer–háromszor jelentősebbek lesznek, érzékelhető környezeti eredmények elérése nélkül. (2) |
| --- | --- |

1.14

A kiotói jegyzőkönyvben vállaltak megvalósításának kilátásai a tizenötök Európájában azt mutatják, hogy a kibocsátás csökkentésének 2012-ig tartó programja nehézségekbe ütközhet. Ugyanakkor a tanácsi ülésre (2005. március) kidolgozott dokumentum tartalmazza a gazdaságilag fejlett országok számára, a kibocsátások csökkentésére vonatkozóan megállapított közép- és hosszú távú célkitűzések adatait, amelyek szerint a kibocsátások 2020-ig el kell, hogy érjék az 1990. évi kibocsátási szint 15–30 %-át, 2050-ig pedig 60–80 %-át. A fenti intézkedések következményeit illetően, a GIEC becslése szerint a világszintű GDP növekedése évi 0,003–0,06 %-al lassul majd 1990. és 2100. között (1). Az Európai Bizottság becslése szerint (amennyiben a cél az, hogy a széndioxid légköri koncentrációszintje 550 pmv legyen), a 25 tagú EU GDP-je várhatóan 0,5 %-kal csökken majd 2025-re, ha sikerül a széndioxid-szintet évi 1,5 %-kal csökkenteni, 2012-től kezdődően. Ez csak akkor valósulhat meg, ha minden ország részt vesz az éghajlati változás elleni harcban és a kibocsátás-kereskedelmi rendszerben. Amennyiben az EU egyoldalúan vállal kötelezettséget e lépés tekintetében, fennáll a veszélye, hogy a GDP-vel kapcsolatos következmények kétszer–háromszor jelentősebbek lesznek, érzékelhető környezeti eredmények elérése nélkül. (2)

| 1.15 | A kiotói jegyzőkönyv legnagyobb problémája az, hogy az Egyesült Államok – az összkibocsátás 25 %-ával abszolút értelemben a legtöbb üvegházhatású gázt kibocsátó állam – nem csatlakozott hozzá, illetve, hogy egyelőre semmilyen célkitűzést nem határoz meg a 2008–2012 közötti referencia-időszakra azon országok (India, Kína és azok, ahol a kibocsátás 1990 óta több mint 20 %-kal növekedett) számára, amelyek esetében az üvegházhatású gázok kibocsátásának legerősebb növekedése várható. Bár a tárgyalások megindulásakor – 1990-ben – a fejlődő országok részaránya a világ összkibocsátásában csupán mintegy 35 % volt, ez 2000-re körülbelül 40 %-ra emelkedett, s az előrejelzések szerint 2010 körül eléri az 50 %-ot, 2025-re pedig talán a 75 %-ot is. Ez komoly veszélyforrás a kezdeményezés célkitűzései szempontjából. Ha a politikai tárgyalások eszközével nem sikerül átfogó megegyezésre jutni az éghajlatváltozások kezelésének tekintetében, az európai (uniós) országok elszigetelt erőfeszítései nem hozzák meg a kívánt pozitív hatást, sőt, valószínűleg éppen hogy súlyos aránytalanságot fognak kiváltani a gazdasági fejlődésben. |
| --- | --- |

1.15

A kiotói jegyzőkönyv legnagyobb problémája az, hogy az Egyesült Államok – az összkibocsátás 25 %-ával abszolút értelemben a legtöbb üvegházhatású gázt kibocsátó állam – nem csatlakozott hozzá, illetve, hogy egyelőre semmilyen célkitűzést nem határoz meg a 2008–2012 közötti referencia-időszakra azon országok (India, Kína és azok, ahol a kibocsátás 1990 óta több mint 20 %-kal növekedett) számára, amelyek esetében az üvegházhatású gázok kibocsátásának legerősebb növekedése várható. Bár a tárgyalások megindulásakor – 1990-ben – a fejlődő országok részaránya a világ összkibocsátásában csupán mintegy 35 % volt, ez 2000-re körülbelül 40 %-ra emelkedett, s az előrejelzések szerint 2010 körül eléri az 50 %-ot, 2025-re pedig talán a 75 %-ot is. Ez komoly veszélyforrás a kezdeményezés célkitűzései szempontjából. Ha a politikai tárgyalások eszközével nem sikerül átfogó megegyezésre jutni az éghajlatváltozások kezelésének tekintetében, az európai (uniós) országok elszigetelt erőfeszítései nem hozzák meg a kívánt pozitív hatást, sőt, valószínűleg éppen hogy súlyos aránytalanságot fognak kiváltani a gazdasági fejlődésben.

| 1.16 | Mindama fenntartások ellenére, amelyekkel az éghajlatváltozások okairól jelenleg rendelkezésre álló ismereteink szintje, valamint az a mód illethető, ahogyan az éghajlatváltozásokkal kapcsolatos politikát beindították, kidolgozták és elfogadták, le kell szögezni, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozását célzó számos intézkedés jelentős pozitív hatással, nevezetesen az energiaintenzitás csökkentésével járhat mind vállalati szinten, mind pedig a háztartások szintjén. Ennek érdekében megfelelő ösztönző intézkedések kidolgozására, illetve mindenekelőtt a tudományba, a kutatásba, az új technológiákba és az alapvetően fontos innováció fejlesztésébe történő befektetésekre van szükség. |
| --- | --- |

1.16

Mindama fenntartások ellenére, amelyekkel az éghajlatváltozások okairól jelenleg rendelkezésre álló ismereteink szintje, valamint az a mód illethető, ahogyan az éghajlatváltozásokkal kapcsolatos politikát beindították, kidolgozták és elfogadták, le kell szögezni, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozását célzó számos intézkedés jelentős pozitív hatással, nevezetesen az energiaintenzitás csökkentésével járhat mind vállalati szinten, mind pedig a háztartások szintjén. Ennek érdekében megfelelő ösztönző intézkedések kidolgozására, illetve mindenekelőtt a tudományba, a kutatásba, az új technológiákba és az alapvetően fontos innováció fejlesztésébe történő befektetésekre van szükség.

2.   Eszközök az EU célkitűzéseinek eléréséhez az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése terén

| 2.1 | A kiotói jegyzőkönyvben tett vállalások – a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének 8 %-os csökkentése 2008 és 2012 között – teljesítése érdekében, illetve általánosabban a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének hatékony korlátozása céljából az Európai Unió elfogadta az Európai Éghajlat-változási Programot, majd ennek keretében számos – változó jelentőségű – konkrét jogi rendelkezést, amelyek közül a legfontosabbak: |
| --- | --- |

2.1

A kiotói jegyzőkönyvben tett vállalások – a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének 8 %-os csökkentése 2008 és 2012 között – teljesítése érdekében, illetve általánosabban a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének hatékony korlátozása céljából az Európai Unió elfogadta az Európai Éghajlat-változási Programot, majd ennek keretében számos – változó jelentőségű – konkrét jogi rendelkezést, amelyek közül a legfontosabbak:

| 2.1.1 | Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelvnek (3) kellene lennie annak a meghatározó eszköznek, amelynek segítségével a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének csökkentésére vonatkozó vállalások betarthatók. Ennek az irányelvnek az átvétele ugyanannak a 2004. évnek folyamán történt meg, amikor ismertetésre és az esetek többségében elfogadásra kerültek az egyes kibocsátási forrásokra és az ezek üzemeltetőire vonatkozó, az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeit tartalmazó nemzeti tervek is. A 2005. január 1-jén ténylegesen hatályba lépett irányelv feladata az, hogy lehetővé tegye az üvegházhatású gázokat kibocsátó források üzemeltetőinek, hogy kibocsátási egységeikkel kereskedjenek és ennek révén kisebb költség árán csökkenthessék kibocsátásukat. |
| --- | --- |

2.1.1

Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelvnek (3) kellene lennie annak a meghatározó eszköznek, amelynek segítségével a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének csökkentésére vonatkozó vállalások betarthatók. Ennek az irányelvnek az átvétele ugyanannak a 2004. évnek folyamán történt meg, amikor ismertetésre és az esetek többségében elfogadásra kerültek az egyes kibocsátási forrásokra és az ezek üzemeltetőire vonatkozó, az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeit tartalmazó nemzeti tervek is. A 2005. január 1-jén ténylegesen hatályba lépett irányelv feladata az, hogy lehetővé tegye az üvegházhatású gázokat kibocsátó források üzemeltetőinek, hogy kibocsátási egységeikkel kereskedjenek és ennek révén kisebb költség árán csökkenthessék kibocsátásukat.

| 2.1.2 | A kiotói jegyzőkönyv rugalmas mechanizmusait és a kibocsátási egységek kereskedelmét összekapcsoló irányelvnek lehetővé kell tennie a MOC és az MDP rugalmas mechanizmusainak összekapcsolását az üvegházhatású gázok kibocsátási jogaira vonatkozó közösségi kereskedelmi rendszerrel. Ennek révén elérhetővé válhatnak – együttműködve a kiotói jegyzőkönyvet ratifikáló más országokkal – a tagállamok és a vállalatok saját célkitűzései. |
| --- | --- |

2.1.2

A kiotói jegyzőkönyv rugalmas mechanizmusait és a kibocsátási egységek kereskedelmét összekapcsoló irányelvnek lehetővé kell tennie a MOC és az MDP rugalmas mechanizmusainak összekapcsolását az üvegházhatású gázok kibocsátási jogaira vonatkozó közösségi kereskedelmi rendszerrel. Ennek révén elérhetővé válhatnak – együttműködve a kiotói jegyzőkönyvet ratifikáló más országokkal – a tagállamok és a vállalatok saját célkitűzései.

| 2.1.3 | A villamos energia megújuló energiaforrásokból történő termelésének fejlesztésére vonatkozó 2001/77/EK irányelv (4) alapvető eszköze a megújuló energiaforrások (víz-, szél- és napenergia, biomassza, geotermikus energia) használatba vételének és felhasználásának. Segítségével kompenzálhatók azok a gazdasági hátrányok, amelyek a megújuló energiaforrások használatba vételének kezdeti szakaszában jelentkeznek. |
| --- | --- |

2.1.3

A villamos energia megújuló energiaforrásokból történő termelésének fejlesztésére vonatkozó 2001/77/EK irányelv (4) alapvető eszköze a megújuló energiaforrások (víz-, szél- és napenergia, biomassza, geotermikus energia) használatba vételének és felhasználásának. Segítségével kompenzálhatók azok a gazdasági hátrányok, amelyek a megújuló energiaforrások használatba vételének kezdeti szakaszában jelentkeznek.

| 2.1.4 | A közlekedésben használt bio- és más megújuló üzemanyagok felhasználásának fejlesztésére vonatkozó 2003/30/EK irányelv (5) kedvező feltételeket teremt a folyékony fosszilis tüzelőanyagok fogyasztásának korlátozásához azzal, hogy szorgalmazza a megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok részarányának növelését. |
| --- | --- |

2.1.4

A közlekedésben használt bio- és más megújuló üzemanyagok felhasználásának fejlesztésére vonatkozó 2003/30/EK irányelv (5) kedvező feltételeket teremt a folyékony fosszilis tüzelőanyagok fogyasztásának korlátozásához azzal, hogy szorgalmazza a megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok részarányának növelését.

| 2.1.5 | A hasznos hőigényen alapuló kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés támogatásáról szóló 2004/8/EK irányelv (6) célja az, hogy a kapcsolt energiatermelés technológiája révén ösztönözzön a fosszilis tüzelőanyagok hatékonyabb energetikai felhasználására. |
| --- | --- |

2.1.5

A hasznos hőigényen alapuló kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés támogatásáról szóló 2004/8/EK irányelv (6) célja az, hogy a kapcsolt energiatermelés technológiája révén ösztönözzön a fosszilis tüzelőanyagok hatékonyabb energetikai felhasználására.

| 2.1.6 | Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átalakításáról szóló 2003/96/EK irányelv (7) az EU területén bevezeti az ún. karbonadót, vagy más szavakkal, megteremti a kereteket az ökológiai szemléletű adóreformhoz és a külső gazdasági hatások belsővé tételéhez. |
| --- | --- |

2.1.6

Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átalakításáról szóló 2003/96/EK irányelv (7) az EU területén bevezeti az ún. karbonadót, vagy más szavakkal, megteremti a kereteket az ökológiai szemléletű adóreformhoz és a külső gazdasági hatások belsővé tételéhez.

| 2.1.7 | Az egyes fluoros üvegházhatású gázokra (HFC, PFC és SF6) vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre tett javaslatot (8) az év folyamán el kellene fogadni. |
| --- | --- |

2.1.7

Az egyes fluoros üvegházhatású gázokra (HFC, PFC és SF6) vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre tett javaslatot (8) az év folyamán el kellene fogadni.

| 2.1.8 | Vannak intézkedések az épületek hőtulajdonságait jellemző paraméterek értékelésének bevezetésére, ezek javítására és egyéb műszaki-szabályozási eszközökre is. |
| --- | --- |

2.1.8

Vannak intézkedések az épületek hőtulajdonságait jellemző paraméterek értékelésének bevezetésére, ezek javítására és egyéb műszaki-szabályozási eszközökre is.

| 2.2 | Noha a megújuló energiaforrásokra, a kapcsolt energiatermelésre, az energiatermékek adóztatására és a bioüzemanyagok elterjesztésére vonatkozó irányelvek által teremtett szabályozási keret kedvező piaci körülményeket biztosít a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztásának egyszerűbb és hatékonyabb csökkentéséhez, elvileg azonos feltételeket teremtve az ugyanazon területen működő valamennyi vállalkozó számára, az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó egységek kereskedelmét megalapozó irányelv megvalósítása mégis számos ellentmondó reakciót keltett, nevezetesen a kibocsátási forrásokhoz kibocsátási egységet rendelő nemzeti tervek előkészítése és elfogadási folyamata kapcsán. A szabályozás ugyanis nem képes – sem nemzeti szinten a különböző termelőágazatok, sem közösségi szinten a tagállamok között – azonos feltételeket biztosítani azoknak, akik ebben a típusú kereskedelemben részt vesznek. |
| --- | --- |

2.2

Noha a megújuló energiaforrásokra, a kapcsolt energiatermelésre, az energiatermékek adóztatására és a bioüzemanyagok elterjesztésére vonatkozó irányelvek által teremtett szabályozási keret kedvező piaci körülményeket biztosít a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztásának egyszerűbb és hatékonyabb csökkentéséhez, elvileg azonos feltételeket teremtve az ugyanazon területen működő valamennyi vállalkozó számára, az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó egységek kereskedelmét megalapozó irányelv megvalósítása mégis számos ellentmondó reakciót keltett, nevezetesen a kibocsátási forrásokhoz kibocsátási egységet rendelő nemzeti tervek előkészítése és elfogadási folyamata kapcsán. A szabályozás ugyanis nem képes – sem nemzeti szinten a különböző termelőágazatok, sem közösségi szinten a tagállamok között – azonos feltételeket biztosítani azoknak, akik ebben a típusú kereskedelemben részt vesznek.

| 2.3 | A megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia előtérbe helyezésére vonatkozó irányelv alkalmazása kapcsán megállapítható, hogy ennek az eszköznek a piaci hatásai már jóval érzékelhetőbbek. Jó előre világos szabályokat állapít meg az elosztóhálózatokba táplálandó energia nemzeti szinten történő megvásárlására vonatkozóan. Természetesen feltehető, hogy ezek a feltételek egyik államról a másikra változni fognak, ami látszólag újfent sérteni fogja a gazdasági verseny szabályainak egyenlőségre vonatkozó kitételeit. Ugyanakkor az egyes államoknak joguk van meghatározniuk saját prioritásaikat és élniük saját lehetőségeikkel, hiszen ily módon előnyösebb beszerzési árakat érhetnek el az egyes megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia esetében. |
| --- | --- |

2.3

A megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia előtérbe helyezésére vonatkozó irányelv alkalmazása kapcsán megállapítható, hogy ennek az eszköznek a piaci hatásai már jóval érzékelhetőbbek. Jó előre világos szabályokat állapít meg az elosztóhálózatokba táplálandó energia nemzeti szinten történő megvásárlására vonatkozóan. Természetesen feltehető, hogy ezek a feltételek egyik államról a másikra változni fognak, ami látszólag újfent sérteni fogja a gazdasági verseny szabályainak egyenlőségre vonatkozó kitételeit. Ugyanakkor az egyes államoknak joguk van meghatározniuk saját prioritásaikat és élniük saját lehetőségeikkel, hiszen ily módon előnyösebb beszerzési árakat érhetnek el az egyes megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia esetében.

| 2.4 | A szabályozáson túlmenően támogató intézkedésekre is szükség lehet, elsősorban a 6. keretprogram (9) égisze alatt indított tudományos kutatások esetében, amely a 2003–2006-os időszakra az éghajlatváltozásokkal összefüggő tudományos tevékenységekre 2 120 millió eurós keretet irányoz elő. Ez az összeg a következő területek között oszlik meg: „fenntartható energetikai rendszerek”, „fenntartható szárazföldi közlekedés”, valamint „bolygómértékű változások és az ökoszisztémák”. A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó hetedik keretprogramról (10) szóló javaslatban megállapított prioritások között, az „Energia” című fejezetben szerepelnek az alábbiak: a hidrogén és az üzemanyagcellák, a megújuló erőforrások és a folyékony bioüzemanyagok felhasználásával folyó villamosáram-termelés, valamint a tisztaszén-technológiák és a visszatartás, az energiatakarékosság és az energia ésszerű felhasználása, amely prioritások 2 931 millió euró összértékű forrásokkal rendelkeznek. A „Környezetvédelem és éghajlatváltozás” című fejezet a következő témákkal foglalkozik: az éghajlatváltozás terén folytatott kutatás, a sebezhetőség és a kockázatok csökkentésének lehetőségei. A fenti kezdeményezéseknek szentelt költségvetési keret 2 535 millió euró összegű. |
| --- | --- |

2.4

A szabályozáson túlmenően támogató intézkedésekre is szükség lehet, elsősorban a 6. keretprogram (9) égisze alatt indított tudományos kutatások esetében, amely a 2003–2006-os időszakra az éghajlatváltozásokkal összefüggő tudományos tevékenységekre 2 120 millió eurós keretet irányoz elő. Ez az összeg a következő területek között oszlik meg: „fenntartható energetikai rendszerek”, „fenntartható szárazföldi közlekedés”, valamint „bolygómértékű változások és az ökoszisztémák”. A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó hetedik keretprogramról (10) szóló javaslatban megállapított prioritások között, az „Energia” című fejezetben szerepelnek az alábbiak: a hidrogén és az üzemanyagcellák, a megújuló erőforrások és a folyékony bioüzemanyagok felhasználásával folyó villamosáram-termelés, valamint a tisztaszén-technológiák és a visszatartás, az energiatakarékosság és az energia ésszerű felhasználása, amely prioritások 2 931 millió euró összértékű forrásokkal rendelkeznek. A „Környezetvédelem és éghajlatváltozás” című fejezet a következő témákkal foglalkozik: az éghajlatváltozás terén folytatott kutatás, a sebezhetőség és a kockázatok csökkentésének lehetőségei. A fenti kezdeményezéseknek szentelt költségvetési keret 2 535 millió euró összegű.

| 2.5 | A biomassza-felhasználás kiterjesztése, az erdők jobb karbantartása és a megújításuk, továbbá az erdősítés kiterjesztése a megművelhetetlen mezőgazdasági térségekre a megfelelő övezetekben mind része azon területeknek, amelyek lehetővé teszik az üvegházhatású gázok kibocsátásának következetesebb csökkentését. E kibocsátások a geológiai visszatartás alkalmazását és az atomenergia teljesen biztonságos felhasználását elősegítő tevékenységek támogatásával is csökkenthetők. |
| --- | --- |

2.5

A biomassza-felhasználás kiterjesztése, az erdők jobb karbantartása és a megújításuk, továbbá az erdősítés kiterjesztése a megművelhetetlen mezőgazdasági térségekre a megfelelő övezetekben mind része azon területeknek, amelyek lehetővé teszik az üvegházhatású gázok kibocsátásának következetesebb csökkentését. E kibocsátások a geológiai visszatartás alkalmazását és az atomenergia teljesen biztonságos felhasználását elősegítő tevékenységek támogatásával is csökkenthetők.

| 2.6 | Míg egyes országok úgy döntöttek, hogy lemondanak az atomenergiáról, vagy már eleve tartózkodtak tőle, más országokban az atomenergiának fontos szerepe van az energiatermelésben. A fúziós energia fejlesztése folyamatban van, a becslések szerint azonban gazdasági hasznosítása ötven évnél hamarabb nem várható. Ennek következtében az atommaghasadás biztonságosabb alkalmazásának elősegítése, a kiégett nukleáris fűtőelemek újrahasznosítása, illetve a végleges tárolással kapcsolatos problémák megoldása továbbra is kihívást jelent. Számos ország az atomenergia ösztönzését és fenntartását megfelelő eszköznek tekinti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mérséklésére. Más országok fenntartásaikat fejezik ki e megközelítés kapcsán az atomenergiával járó kockázatok miatt. |
| --- | --- |

2.6

Míg egyes országok úgy döntöttek, hogy lemondanak az atomenergiáról, vagy már eleve tartózkodtak tőle, más országokban az atomenergiának fontos szerepe van az energiatermelésben. A fúziós energia fejlesztése folyamatban van, a becslések szerint azonban gazdasági hasznosítása ötven évnél hamarabb nem várható. Ennek következtében az atommaghasadás biztonságosabb alkalmazásának elősegítése, a kiégett nukleáris fűtőelemek újrahasznosítása, illetve a végleges tárolással kapcsolatos problémák megoldása továbbra is kihívást jelent. Számos ország az atomenergia ösztönzését és fenntartását megfelelő eszköznek tekinti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mérséklésére. Más országok fenntartásaikat fejezik ki e megközelítés kapcsán az atomenergiával járó kockázatok miatt.

| 2.7 | Viszonylag kevés figyelem irányul arra a súlyos probléma-együttesre, amelyet Európa egészének, illetve különösen az egyes tagállamok területének az esetleges éghajlatváltozások miatt előálló sebezhetősége jelent a csökkentés szempontjából. Ez a kritikus terület igazán nagyobb figyelmet érdemelne annak érdekében, hogy a megítélt pénzügyi keretek felhasználása nagyobb hatékonysággal történjék. |
| --- | --- |

2.7

Viszonylag kevés figyelem irányul arra a súlyos probléma-együttesre, amelyet Európa egészének, illetve különösen az egyes tagállamok területének az esetleges éghajlatváltozások miatt előálló sebezhetősége jelent a csökkentés szempontjából. Ez a kritikus terület igazán nagyobb figyelmet érdemelne annak érdekében, hogy a megítélt pénzügyi keretek felhasználása nagyobb hatékonysággal történjék.

3.   A kiotói jegyzőkönyv és az éghajlati változások csökkentésére irányuló politikai intézkedések alkalmazásának hatásai az ipari szerkezetváltásra

| 3.1 | A kiotói jegyzőkönyv, valamint a kísérő politikák és intézkedések végrehajtásából eredő hatások két csoportba sorolhatók: (i) egyfelől azokra, amelyek strukturális változásokat indukálnak az ipari ágazatokban (esetlegesen ideértve bizonyos termelők, sőt szektorok delokalizálását is) és (ii) azokra, amelyek mindenekelőtt az energiafelhasználás hatékonyságának fokozását szolgálják, de belső változásokat is elindítanak a különböző – nevezetesen a nagy energiaigényű – ágazatokban. A felesleges veszteségek elkerülése és a siker érdekében olyan eszközök elfogadására van szükség, amelyek elősegítik a piac szabályozása és pozitív ösztönzése közötti egyensúly megteremtését. Ellenkező esetben félő, hogy az éghajlatváltozások elleni harcra készülő politikák kudarcba fulladnak. |
| --- | --- |

3.1

A kiotói jegyzőkönyv, valamint a kísérő politikák és intézkedések végrehajtásából eredő hatások két csoportba sorolhatók: (i) egyfelől azokra, amelyek strukturális változásokat indukálnak az ipari ágazatokban (esetlegesen ideértve bizonyos termelők, sőt szektorok delokalizálását is) és (ii) azokra, amelyek mindenekelőtt az energiafelhasználás hatékonyságának fokozását szolgálják, de belső változásokat is elindítanak a különböző – nevezetesen a nagy energiaigényű – ágazatokban. A felesleges veszteségek elkerülése és a siker érdekében olyan eszközök elfogadására van szükség, amelyek elősegítik a piac szabályozása és pozitív ösztönzése közötti egyensúly megteremtését. Ellenkező esetben félő, hogy az éghajlatváltozások elleni harcra készülő politikák kudarcba fulladnak.

| 3.2 | Strukturális változásokat eredményezhet bizonyos olyan eszközök alkalmazása is, amelyek az elsődleges (fosszilis) energiaforrások és a villamos energia költségeinek növekedését okozzák. Az árak emelkedését az energiapiacok mindeddig csupán részleges liberalizációja magyarázza, aminek következtében megnő a monopolisztikus magatartás veszélye a nagy energetikai csoportosulások részéről. Ezek megengedhetik maguknak, hogy piaci energiaáraikban érvényesítsék az éghajlatváltozások elleni harcot szolgáló intézkedésekkel összefüggő pótlólagos költségeiket (kibocsátási járulék, megújuló energiaforrásokból termelt energia beszerzési ára). Másfelől az áremelkedés az árak adózási okokból történő külső emelkedésének is tulajdonítható. Le kell szögeznünk, hogy ezen a részlegesen liberalizált piacon azok a nemzeti gazdaságok, amelyekben már befejeződött a liberalizálás folyamata, hajlamosak az energia árának emelésére az éghajlati változások elleni küzdelem jegyében, ami erőteljesen visszahat például a szén árára. Erősen félő, hogy az alább felsorolt intézkedések következtében a villamos energia árának érzékelhető emelkedése és az ipari struktúra torzulása következik be: |
| --- | --- |

3.2

Strukturális változásokat eredményezhet bizonyos olyan eszközök alkalmazása is, amelyek az elsődleges (fosszilis) energiaforrások és a villamos energia költségeinek növekedését okozzák. Az árak emelkedését az energiapiacok mindeddig csupán részleges liberalizációja magyarázza, aminek következtében megnő a monopolisztikus magatartás veszélye a nagy energetikai csoportosulások részéről. Ezek megengedhetik maguknak, hogy piaci energiaáraikban érvényesítsék az éghajlatváltozások elleni harcot szolgáló intézkedésekkel összefüggő pótlólagos költségeiket (kibocsátási járulék, megújuló energiaforrásokból termelt energia beszerzési ára). Másfelől az áremelkedés az árak adózási okokból történő külső emelkedésének is tulajdonítható. Le kell szögeznünk, hogy ezen a részlegesen liberalizált piacon azok a nemzeti gazdaságok, amelyekben már befejeződött a liberalizálás folyamata, hajlamosak az energia árának emelésére az éghajlati változások elleni küzdelem jegyében, ami erőteljesen visszahat például a szén árára. Erősen félő, hogy az alább felsorolt intézkedések következtében a villamos energia árának érzékelhető emelkedése és az ipari struktúra torzulása következik be:

| 3.2.1 | a megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia előtérbe helyezése – a megújuló energia típusától függően – számos következménnyel és különféle terhekkel fog járni. Úgy tűnik, a vízenergia okozza viszonylag a legkevesebb problémát (még akkor is, ha figyelembe vesszük azt, hogy fontolóra kell venni a vízfolyások módosításának szükségességét – amely módosítások kis mértékűek kell, legyenek – és a nagy vízi erőművekhez kapcsolódó problémákat). Nagyobb nehézségekre kell számítani a szélenergia esetében, e termelési mód megvalósítása és üzemeltetése szempontjából. A biomassza-felhasználás pedig számos korlátozást és adminisztratív intézkedést követel meg ahhoz, hogy az előnyök kiegyenlítsék e különösen változatos megújuló energiaforrás üzemeltetési költségeit. Itt elsősorban annak veszélyéről van szó, hogy a nagy villamos erőművek felvásárolják a biomasszát, melyet azután adalékanyagként hasznosítanak a hőerőműveknek szánt tüzelőanyagokhoz, amitől olyannyira megemelkedik a biomassza ára, hogy az elérhetetlenné válik a helyi kazánházak, illetve a kapcsolódó feldolgozó iparágak számára. A valóban tiszta energiaforrások (fotoelektromos cellák, geotermikus energia) jelenleg még csak a fejlesztés szakaszában állnak, kiterjedt felhasználásuk még nincs napirenden. Az egyik vitathatatlan hatás a megújuló energiaforrásokból termelt energia – önkényesen kialakított – beszerzési árának emelkedése lesz, ami érvényesülni fog a villamos energia fogyasztói árában. Általánosságban azonban támogatni kell a megújuló energiaforrások használatát, és meg kell fontolni, mi lehet rentábilis üzemeltetésük legjobb módja. |
| --- | --- |

3.2.1

a megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia előtérbe helyezése – a megújuló energia típusától függően – számos következménnyel és különféle terhekkel fog járni. Úgy tűnik, a vízenergia okozza viszonylag a legkevesebb problémát (még akkor is, ha figyelembe vesszük azt, hogy fontolóra kell venni a vízfolyások módosításának szükségességét – amely módosítások kis mértékűek kell, legyenek – és a nagy vízi erőművekhez kapcsolódó problémákat). Nagyobb nehézségekre kell számítani a szélenergia esetében, e termelési mód megvalósítása és üzemeltetése szempontjából. A biomassza-felhasználás pedig számos korlátozást és adminisztratív intézkedést követel meg ahhoz, hogy az előnyök kiegyenlítsék e különösen változatos megújuló energiaforrás üzemeltetési költségeit. Itt elsősorban annak veszélyéről van szó, hogy a nagy villamos erőművek felvásárolják a biomasszát, melyet azután adalékanyagként hasznosítanak a hőerőműveknek szánt tüzelőanyagokhoz, amitől olyannyira megemelkedik a biomassza ára, hogy az elérhetetlenné válik a helyi kazánházak, illetve a kapcsolódó feldolgozó iparágak számára. A valóban tiszta energiaforrások (fotoelektromos cellák, geotermikus energia) jelenleg még csak a fejlesztés szakaszában állnak, kiterjedt felhasználásuk még nincs napirenden. Az egyik vitathatatlan hatás a megújuló energiaforrásokból termelt energia – önkényesen kialakított – beszerzési árának emelkedése lesz, ami érvényesülni fog a villamos energia fogyasztói árában. Általánosságban azonban támogatni kell a megújuló energiaforrások használatát, és meg kell fontolni, mi lehet rentábilis üzemeltetésük legjobb módja.

| 3.2.2 | mivel az elsődleges energiákra vonatkozó adóztatási rendszer minden országban más és más, s mivel a tagállamok specifikus nemzeti feltételrendszere jelentősen különbözik egymástól, ez az intézkedés az egyensúly olyan megbomlásához vezethet, hogy az negatív hatással lehet az új technológiák kapacitásainak növelésébe történő – a nagy energiaigényű ágazatok által eszközölt – befektetések szintjére, illetve ebből következően az ipari szerkezetváltásra is. Ezt az eszközt ezért csakis utolsó sorban, és akkor is csak a legnagyobb óvatossággal lenne szabad alkalmazni, akkor, amikor tudjuk, hogy az elsődleges energiákra vonatkozó adózási rendszer az Európai Unióban csökkenti az ezen adózási intézkedéseket alkalmazó országok versenyképességét; |
| --- | --- |

3.2.2

mivel az elsődleges energiákra vonatkozó adóztatási rendszer minden országban más és más, s mivel a tagállamok specifikus nemzeti feltételrendszere jelentősen különbözik egymástól, ez az intézkedés az egyensúly olyan megbomlásához vezethet, hogy az negatív hatással lehet az új technológiák kapacitásainak növelésébe történő – a nagy energiaigényű ágazatok által eszközölt – befektetések szintjére, illetve ebből következően az ipari szerkezetváltásra is. Ezt az eszközt ezért csakis utolsó sorban, és akkor is csak a legnagyobb óvatossággal lenne szabad alkalmazni, akkor, amikor tudjuk, hogy az elsődleges energiákra vonatkozó adózási rendszer az Európai Unióban csökkenti az ezen adózási intézkedéseket alkalmazó országok versenyképességét;

| 3.2.3 | a kibocsátási egységek európai kereskedelmi rendszerének kialakítása az energiaárak emelkedésének (a különböző területekre vonatkozó eltérő források 8 és 40 %-ról adnak számot), valamint a versenyképesség – a GDP 0,35 % és 0,82 % közötti visszaesésében megnyilvánuló – süllyedésének a függvénye. Hasonlóképpen félő, hogy egy olyan környezetben, ahol az országok között dúló konkurenciaharc miatt – amelynek következtében elhanyagolják az éghajlati változások korlátozására irányuló intézkedések meghozatalát – az energia ára alacsonyabb, sor kerül majd az európai kivitel növekedésére is. A rendszer bevezetése számos problémát vet fel, és általános értelemben is káros a beruházási környezet átláthatóságának szempontjából, mivel mind az alkalmazott eljárások, mind az irányítási rendszerek tekintetében kedvez a nem hatékony szereplőknek; |
| --- | --- |

3.2.3

a kibocsátási egységek európai kereskedelmi rendszerének kialakítása az energiaárak emelkedésének (a különböző területekre vonatkozó eltérő források 8 és 40 %-ról adnak számot), valamint a versenyképesség – a GDP 0,35 % és 0,82 % közötti visszaesésében megnyilvánuló – süllyedésének a függvénye. Hasonlóképpen félő, hogy egy olyan környezetben, ahol az országok között dúló konkurenciaharc miatt – amelynek következtében elhanyagolják az éghajlati változások korlátozására irányuló intézkedések meghozatalát – az energia ára alacsonyabb, sor kerül majd az európai kivitel növekedésére is. A rendszer bevezetése számos problémát vet fel, és általános értelemben is káros a beruházási környezet átláthatóságának szempontjából, mivel mind az alkalmazott eljárások, mind az irányítási rendszerek tekintetében kedvez a nem hatékony szereplőknek;

| 3.2.4 | egyes ipari ágazatok (vas- és nem vasalapú fémek, valamint építőanyagok gyártása, vegyi és papíripar stb.) reakciói – az energia árának emelkedésén túlmenően – a kibocsátási egységek európai kereskedelmi rendszerének bevezetése miatt strukturális értelemben felerősödnek. Ezek az ágazatok az 1990-es évek eleje óta jelentős eszközöket fordítottak korszerűsítésre és energiaigényességük csökkentésére, ám ezzel egyidejűleg egyesek közülük képesek voltak termelésük növelésre is. A kibocsátási egységek európai kereskedelmi rendszere valójában a kibocsátási jogok olyan elrendezését valósítja meg, amelyben a korszerűsítésen átesett vállalatok egységvásárlásra kényszerülnek, míg azok, amelyek semmilyen erőfeszítést nem tettek és semmilyen eszközt nem mozgósítottak, értékesíthető kibocsátási jogok formájában fejlesztési „hozzájárulásban” részesülnek. 2008–2012-től kezdve – azaz a kereskedelem szempontjából a fő időszakban – ezek a vállalatok gazdaságilag kezelhetetlen helyzetben találhatják magukat annyiban, amennyiben – számos esetben – a technika és a technológiák révén kibocsátásukat a minimumra csökkentették és a lehető legnagyobb mértékű energetikai hatékonysággal üzemelnek, vagyis további csökkentésre egyszerűen nincs módjuk. |
| --- | --- |

3.2.4

egyes ipari ágazatok (vas- és nem vasalapú fémek, valamint építőanyagok gyártása, vegyi és papíripar stb.) reakciói – az energia árának emelkedésén túlmenően – a kibocsátási egységek európai kereskedelmi rendszerének bevezetése miatt strukturális értelemben felerősödnek. Ezek az ágazatok az 1990-es évek eleje óta jelentős eszközöket fordítottak korszerűsítésre és energiaigényességük csökkentésére, ám ezzel egyidejűleg egyesek közülük képesek voltak termelésük növelésre is. A kibocsátási egységek európai kereskedelmi rendszere valójában a kibocsátási jogok olyan elrendezését valósítja meg, amelyben a korszerűsítésen átesett vállalatok egységvásárlásra kényszerülnek, míg azok, amelyek semmilyen erőfeszítést nem tettek és semmilyen eszközt nem mozgósítottak, értékesíthető kibocsátási jogok formájában fejlesztési „hozzájárulásban” részesülnek. 2008–2012-től kezdve – azaz a kereskedelem szempontjából a fő időszakban – ezek a vállalatok gazdaságilag kezelhetetlen helyzetben találhatják magukat annyiban, amennyiben – számos esetben – a technika és a technológiák révén kibocsátásukat a minimumra csökkentették és a lehető legnagyobb mértékű energetikai hatékonysággal üzemelnek, vagyis további csökkentésre egyszerűen nincs módjuk.

| 3.2.5 | Bizonyos ágazatokban (például a vasiparban) az üvegházhatású gázok kibocsátása fizikai-kémiai folyamatok eredménye. Technikai szempontból a kibocsátásokat a legtöbb esetben már sikerült a legalacsonyabb szintre visszaszorítani. A csökkenthetetlen fizikai-kémiai kibocsátásokat az egységek kereskedelmi rendszerében nem kellene figyelembe venni, ez ugyanakkor nem jelenti azt, hogy az érintett ipari ágazatok figyelmen kívül hagyhatják kötelezettségeiket az egyéb ágazatokban (energiatermelés) történő kibocsátások csökkentése tekintetében. Másik meghatározó tényező az egyes államok és az egyes energiaforrás-üzemeltetők számára megszabott egységek globális mennyiségi plafonja. Abban a mértékben, amennyiben a rendszer még csak most kezd üzemelni, a funkcionális működésre és a konkrét következményekre vonatkozó gyakorlati tapasztalatok jelen pillanatban korlátozottak. A hatásokra vonatkozó vélekedések a teljes szkepticizmustól a túlzott optimizmusig terjednek. Mindenesetre, az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló intézkedésekben az előnyök felsorolásakor még a rendszer kiötlői sem mertek pontos számadatokat megjelölni arra vonatkozólag, hogy a kibocsátási egységek európai kereskedelmi rendszerének bevezetése után hogyan alakul majd az üvegházhatású gázok kibocsátási szintjének csökkenése. Mindazonáltal a gazdasági szereplők az energia megadóztatásával szemben előnyben részesítik az egységek kereskedelmének funkcionális és méltányos rendszerét. |
| --- | --- |

3.2.5

Bizonyos ágazatokban (például a vasiparban) az üvegházhatású gázok kibocsátása fizikai-kémiai folyamatok eredménye. Technikai szempontból a kibocsátásokat a legtöbb esetben már sikerült a legalacsonyabb szintre visszaszorítani. A csökkenthetetlen fizikai-kémiai kibocsátásokat az egységek kereskedelmi rendszerében nem kellene figyelembe venni, ez ugyanakkor nem jelenti azt, hogy az érintett ipari ágazatok figyelmen kívül hagyhatják kötelezettségeiket az egyéb ágazatokban (energiatermelés) történő kibocsátások csökkentése tekintetében. Másik meghatározó tényező az egyes államok és az egyes energiaforrás-üzemeltetők számára megszabott egységek globális mennyiségi plafonja. Abban a mértékben, amennyiben a rendszer még csak most kezd üzemelni, a funkcionális működésre és a konkrét következményekre vonatkozó gyakorlati tapasztalatok jelen pillanatban korlátozottak. A hatásokra vonatkozó vélekedések a teljes szkepticizmustól a túlzott optimizmusig terjednek. Mindenesetre, az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló intézkedésekben az előnyök felsorolásakor még a rendszer kiötlői sem mertek pontos számadatokat megjelölni arra vonatkozólag, hogy a kibocsátási egységek európai kereskedelmi rendszerének bevezetése után hogyan alakul majd az üvegházhatású gázok kibocsátási szintjének csökkenése. Mindazonáltal a gazdasági szereplők az energia megadóztatásával szemben előnyben részesítik az egységek kereskedelmének funkcionális és méltányos rendszerét.

| 3.3 | Sokkal jelentősebbnek tarthatjuk az egyéb eszközök által kiváltott változásokat. Még ha ezekre kisebb médiafigyelem is irányul, mint az európai kibocsátás-kereskedelmi rendszerre, nekik köszönhetően fokozatosan elérhető az abszolút értéken számított energiafogyasztás igazi csökkentése, illetve az energiatermelést szolgáló fosszilis üzemanyagok fogyasztásának lejjebb szorítása. Ez a fejlesztési irány tehát nagymértékben javasolható, mivel az üvegházhatású gázok kibocsátási szintjének csökkentésében rejlő potenciálra támaszkodik, még ha ugyanakkor nyilvánvalóan bizonyos kockázatokkal is jár. |
| --- | --- |

3.3

Sokkal jelentősebbnek tarthatjuk az egyéb eszközök által kiváltott változásokat. Még ha ezekre kisebb médiafigyelem is irányul, mint az európai kibocsátás-kereskedelmi rendszerre, nekik köszönhetően fokozatosan elérhető az abszolút értéken számított energiafogyasztás igazi csökkentése, illetve az energiatermelést szolgáló fosszilis üzemanyagok fogyasztásának lejjebb szorítása. Ez a fejlesztési irány tehát nagymértékben javasolható, mivel az üvegházhatású gázok kibocsátási szintjének csökkentésében rejlő potenciálra támaszkodik, még ha ugyanakkor nyilvánvalóan bizonyos kockázatokkal is jár.

| 3.3.1 | A megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia előtérbe helyezésére vonatkozó irányelv teljes körű tervezett alkalmazásának eredményeképpen az EU-15 tagállamaiban az üvegházhatású gázok kibocsátása 100-125 millió tonna CO2-egyenértékkel csökkenne, ami a legnagyobb arányban járulna hozzá az üvegházhatású gázok mennyiségének csökkentéséhez. A kibocsátás csökkentése által okozott közvetlen hatásokon túlmenően, az irányelvnek támogatnia kellene a mind az energiatermelő fizikai folyamatokat (víz-, szél-, napenergia), mind az energiaforrásként biomasszát felhasználó technológiák és berendezések fejlesztését. A biomassza felhasználása azzal a kockázattal járhat, hogy bizonyos megújuló nyersanyagok (különösen a fa) elvesznek a feldolgozó iparágak számára. Ezért a nyersanyagvesztés megelőzése céljából megfelelő támogatásokat kell előirányozni. A szélenergia esetében a kockázat ennek instabil jellegében rejlik. A szélenergia nagymértékű igénybe vétele veszélyeztetheti a villamosenergia-hálózatok ellátási megbízhatóságát, s ezért stabil tartalékforrások rendelkezésre állását teszi szükségessé. |
| --- | --- |

3.3.1

A megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia előtérbe helyezésére vonatkozó irányelv teljes körű tervezett alkalmazásának eredményeképpen az EU-15 tagállamaiban az üvegházhatású gázok kibocsátása 100-125 millió tonna CO2-egyenértékkel csökkenne, ami a legnagyobb arányban járulna hozzá az üvegházhatású gázok mennyiségének csökkentéséhez. A kibocsátás csökkentése által okozott közvetlen hatásokon túlmenően, az irányelvnek támogatnia kellene a mind az energiatermelő fizikai folyamatokat (víz-, szél-, napenergia), mind az energiaforrásként biomasszát felhasználó technológiák és berendezések fejlesztését. A biomassza felhasználása azzal a kockázattal járhat, hogy bizonyos megújuló nyersanyagok (különösen a fa) elvesznek a feldolgozó iparágak számára. Ezért a nyersanyagvesztés megelőzése céljából megfelelő támogatásokat kell előirányozni. A szélenergia esetében a kockázat ennek instabil jellegében rejlik. A szélenergia nagymértékű igénybe vétele veszélyeztetheti a villamosenergia-hálózatok ellátási megbízhatóságát, s ezért stabil tartalékforrások rendelkezésre állását teszi szükségessé.

| 3.3.2 | Teljes körű végrehajtása után a bioüzemanyag-felhasználás előmozdítását célzó irányelv eredményeképpen a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének az EU-15 országaiban mintegy 35-40 millió tonna CO2-egyenértékkel kell csökkennie. Másik következménye ugyanakkor az lesz, hogy – mind a nyersanyagellátás, mind a motoros járművekbe szánt bioüzemanyagok előállítása terén – új távlatokat nyit a mezőgazdaság és a feldolgozó iparágak előtt. |
| --- | --- |

3.3.2

Teljes körű végrehajtása után a bioüzemanyag-felhasználás előmozdítását célzó irányelv eredményeképpen a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének az EU-15 országaiban mintegy 35-40 millió tonna CO2-egyenértékkel kell csökkennie. Másik következménye ugyanakkor az lesz, hogy – mind a nyersanyagellátás, mind a motoros járművekbe szánt bioüzemanyagok előállítása terén – új távlatokat nyit a mezőgazdaság és a feldolgozó iparágak előtt.

| 3.3.3 | A kapcsolt energia- és hőtermelés előmozdítására vonatkozó irányelv lényeges összetevője a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségét korlátozó rendszernek annyiban, amennyiben az EU-15 országaiban évi 65 millió tonna CO2-egyenértékkel kellene csökkentenie a kibocsátást, illetve amennyiben célja a hőtermelés energetikai hatékonyságának a növelése minden olyan esetben, amikor ezt a rendszert nem hasznosítják (így a magánlakások fűtésére szolgáló fő hőenergia-forrásokkal kombinálva, illetve egyéb más esetekben). Számos iparvállalat már régóta üzemeltet ilyen rendszereket. A kinyert energiatöbblethez képest viszonylag magas üzemanyag-költség, vagyis a beruházás gyenge megtérülési mutatója, a jelentős beruházás-igényesség – a rendszer bevezetése szükségessé teszi az alapberendezések átalakítását –, továbbá az, hogy ezek az energiaforrások általában nem üzemelnek folyamatosan, és ez nehézségeket okoz a hálózatra kapcsolás szempontjából: ezek az akadályok állnak legtöbbször a kapcsolt energia- és hőtermelés útjában. Az energiaellátás területén a becslések a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének lehetséges csökkentését 250-285 millió tonna CO2-egyenértékre teszik. |
| --- | --- |

3.3.3

A kapcsolt energia- és hőtermelés előmozdítására vonatkozó irányelv lényeges összetevője a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségét korlátozó rendszernek annyiban, amennyiben az EU-15 országaiban évi 65 millió tonna CO2-egyenértékkel kellene csökkentenie a kibocsátást, illetve amennyiben célja a hőtermelés energetikai hatékonyságának a növelése minden olyan esetben, amikor ezt a rendszert nem hasznosítják (így a magánlakások fűtésére szolgáló fő hőenergia-forrásokkal kombinálva, illetve egyéb más esetekben). Számos iparvállalat már régóta üzemeltet ilyen rendszereket. A kinyert energiatöbblethez képest viszonylag magas üzemanyag-költség, vagyis a beruházás gyenge megtérülési mutatója, a jelentős beruházás-igényesség – a rendszer bevezetése szükségessé teszi az alapberendezések átalakítását –, továbbá az, hogy ezek az energiaforrások általában nem üzemelnek folyamatosan, és ez nehézségeket okoz a hálózatra kapcsolás szempontjából: ezek az akadályok állnak legtöbbször a kapcsolt energia- és hőtermelés útjában. Az energiaellátás területén a becslések a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének lehetséges csökkentését 250-285 millió tonna CO2-egyenértékre teszik.

| 3.3.4 | Adózásra vonatkozó intézkedéseket igen körültekintően szabad csak bevezetni. Ezeknek inkább ösztönző hatást kell kifejteniük: amennyiben az érintett szereplők csökkentik az üvegházhatású gázok kibocsátását, mérsékelni kell a rájuk nehezedő adóterheket. Ehhez a kérdéshez kapcsolódik a légi közlekedésben felhasznált üzemanyagok adóztatása is. Más közlekedési módoktól eltérően a légi közlekedés jelenleg adóelőnyöket élvez, igaz, a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének csak mintegy 2 %-áért felelős. A légi közlekedésben felhasznált üzemanyagok esetleges adóztatását csak átfogóbb összefüggésben lehet megítélni. Az intézkedésekre tett javaslatoknak, illetve a megvalósítandó intézkedéseknek figyelembe kell venniük a légi közlekedésben dúló konkurenciaharcot, s ezeket az intézkedéseket az Európai Unió nem hozhatja meg egyoldalúan. |
| --- | --- |

3.3.4

Adózásra vonatkozó intézkedéseket igen körültekintően szabad csak bevezetni. Ezeknek inkább ösztönző hatást kell kifejteniük: amennyiben az érintett szereplők csökkentik az üvegházhatású gázok kibocsátását, mérsékelni kell a rájuk nehezedő adóterheket. Ehhez a kérdéshez kapcsolódik a légi közlekedésben felhasznált üzemanyagok adóztatása is. Más közlekedési módoktól eltérően a légi közlekedés jelenleg adóelőnyöket élvez, igaz, a kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének csak mintegy 2 %-áért felelős. A légi közlekedésben felhasznált üzemanyagok esetleges adóztatását csak átfogóbb összefüggésben lehet megítélni. Az intézkedésekre tett javaslatoknak, illetve a megvalósítandó intézkedéseknek figyelembe kell venniük a légi közlekedésben dúló konkurenciaharcot, s ezeket az intézkedéseket az Európai Unió nem hozhatja meg egyoldalúan.

| 3.3.5 | A fogyasztást illetően a csökkentés lehetséges mértékét 215-260 millió tonna CO2-egyenértékre teszik, amelyből 35-45 millió tonna CO2-egyenértékű csökkentés a jobb épület-hőszigetelésnek tudható be. A közlekedésben a csökkentés becsült mértéke 150-180 millió tonna CO2-egyenérték. |
| --- | --- |

3.3.5

A fogyasztást illetően a csökkentés lehetséges mértékét 215-260 millió tonna CO2-egyenértékre teszik, amelyből 35-45 millió tonna CO2-egyenértékű csökkentés a jobb épület-hőszigetelésnek tudható be. A közlekedésben a csökkentés becsült mértéke 150-180 millió tonna CO2-egyenérték.

| 3.3.6 | Az egyes fluoros üvegházhatású gázokra (HFCs, PFCs és SF6) vonatkozó szabályozás – ami politikai kérdés – az üvegházhatású gázoknak csupán viszonylag kis részét érinti. Ezek az anyagok jelenleg az EU-ban kibocsátott üvegházhatású gázoknak mintegy 2 %-át teszik ki, mely aránynak 2012 után 3 %-ra kell nőnie. Az ilyen jellegű kibocsátás csökkentése alapvetően az ilyen anyagok hűtőipari berendezésekben (HFC-23), illetve fix vagy mozgatható klímaberendezésekben történő felhasználásának korlátozása révén lehetséges. A GIEC legfrissebb becslései szerint a költségek egy tonna CO2-egyenértékre vetítve (ágazati és regionális különbségek miatt) 10 és 300 USD közé tehetők. A kibocsátás csökkentési lehetőségei 18-21 millió tonna CO2-egyenértéket jelentenek. |
| --- | --- |

3.3.6

Az egyes fluoros üvegházhatású gázokra (HFCs, PFCs és SF6) vonatkozó szabályozás – ami politikai kérdés – az üvegházhatású gázoknak csupán viszonylag kis részét érinti. Ezek az anyagok jelenleg az EU-ban kibocsátott üvegházhatású gázoknak mintegy 2 %-át teszik ki, mely aránynak 2012 után 3 %-ra kell nőnie. Az ilyen jellegű kibocsátás csökkentése alapvetően az ilyen anyagok hűtőipari berendezésekben (HFC-23), illetve fix vagy mozgatható klímaberendezésekben történő felhasználásának korlátozása révén lehetséges. A GIEC legfrissebb becslései szerint a költségek egy tonna CO2-egyenértékre vetítve (ágazati és regionális különbségek miatt) 10 és 300 USD közé tehetők. A kibocsátás csökkentési lehetőségei 18-21 millió tonna CO2-egyenértéket jelentenek.

| 3.3.7 | Az üvegházhatású gázok mennyisége jelentős mértékben csökkenthető a zöld élőanyagban történő visszatartás révén: ez a mérték a szükséges keretek megteremtése után elérheti a 60-100 millió tonna CO2-egyenértéket is. |
| --- | --- |

3.3.7

Az üvegházhatású gázok mennyisége jelentős mértékben csökkenthető a zöld élőanyagban történő visszatartás révén: ez a mérték a szükséges keretek megteremtése után elérheti a 60-100 millió tonna CO2-egyenértéket is.

| 3.4 | A CO2 megkötése és tárolása a megfelelő geológiai rétegekben vagy földfelszín alatti üregekben (geológiai visszatartás) csak az erre alkalmas antropogén forrásoktól történő elkülönítéssel, a tárolás helyszínére való elszállításával és a légkörtől való hosszú távú elszigetelésével lehetséges. A kibocsátás ilyen típusú csökkentésének hatékonysága – figyelembe véve a megkötés, a szállítás és a tárolás energiaigényességét, továbbá a tárolt CO2 arányát – a megkötöttt CO2-mennyiségtől, a villanyerőművek és az ipari létesítmények globális hatékonyságától függ. A jelenleg használatos technológiák a tárolt CO2-mennyiség kb. 90 %-ának megkötésére képesek. A feltételek kialakítása (elsősorban a megkötéshez) 15-30 % további energiát igényel, azaz a kibocsátás-csökkentés globális hatékonysága mintegy 85 %-os lesz. |
| --- | --- |

3.4

A CO2 megkötése és tárolása a megfelelő geológiai rétegekben vagy földfelszín alatti üregekben (geológiai visszatartás) csak az erre alkalmas antropogén forrásoktól történő elkülönítéssel, a tárolás helyszínére való elszállításával és a légkörtől való hosszú távú elszigetelésével lehetséges. A kibocsátás ilyen típusú csökkentésének hatékonysága – figyelembe véve a megkötés, a szállítás és a tárolás energiaigényességét, továbbá a tárolt CO2 arányát – a megkötöttt CO2-mennyiségtől, a villanyerőművek és az ipari létesítmények globális hatékonyságától függ. A jelenleg használatos technológiák a tárolt CO2-mennyiség kb. 90 %-ának megkötésére képesek. A feltételek kialakítása (elsősorban a megkötéshez) 15-30 % további energiát igényel, azaz a kibocsátás-csökkentés globális hatékonysága mintegy 85 %-os lesz.

4.   Következtetések és ajánlások

| 4.1 | Az éghajlati változások olyan egyedülálló problémát jelentenek, amilyennel az emberiség az újkori történelem során még nem találkozott. Olyan globális problémáról van szó, amely hosszú (több évszázados) távra szól, s megjelennek benne az éghajlati, környezeti, gazdasági, politikai, intézményi, társadalmi és technológiai folyamatok bonyolult kölcsönhatásai. Ennek a tágabb értelemben vett társadalmi célkitűzések – egyenlőség, fenntartható fejlődés – fényében jelentős nemzetközi és generációs következményei vannak. Az éghajlati változásokra adandó válasz kimunkálása olyan döntések meghozatalát igényli, amelyekben nagy a bizonytalansági tényező, illetve nagy a veszélye annak, hogy nem lineáris, sőt, visszafordíthatatlan változások következnek be. |
| --- | --- |

4.1

Az éghajlati változások olyan egyedülálló problémát jelentenek, amilyennel az emberiség az újkori történelem során még nem találkozott. Olyan globális problémáról van szó, amely hosszú (több évszázados) távra szól, s megjelennek benne az éghajlati, környezeti, gazdasági, politikai, intézményi, társadalmi és technológiai folyamatok bonyolult kölcsönhatásai. Ennek a tágabb értelemben vett társadalmi célkitűzések – egyenlőség, fenntartható fejlődés – fényében jelentős nemzetközi és generációs következményei vannak. Az éghajlati változásokra adandó válasz kimunkálása olyan döntések meghozatalát igényli, amelyekben nagy a bizonytalansági tényező, illetve nagy a veszélye annak, hogy nem lineáris, sőt, visszafordíthatatlan változások következnek be.

| 4.2 | Bolygónk éghajlati változásainak negatív megnyilvánulásai egyre inkább szélsőséges meteorológiai jelenségekkel járnak együtt (például árvizek, földcsuszamlások, szárazság, hurrikán stb.), melyek egyre súlyosabb emberi és anyagi áldozatokat követelnek. A következmények csökkentésére irányuló költség/haszon-számítások eredménye attól függően különbözik egymástól, hogy miképpen történik a fejlődés mérése, milyen hatókörrel és módszertannal végezték az elemzést, illetve hogy mik voltak az elemzés kiinduló feltételezései. Ebből az következik, hogy a költség/haszon-számítások eredményei nem szükségszerűen tükrözik az éghajlatváltozások enyhítését célzó tevékenységek valós költségeit és eredményességét. |
| --- | --- |

4.2

Bolygónk éghajlati változásainak negatív megnyilvánulásai egyre inkább szélsőséges meteorológiai jelenségekkel járnak együtt (például árvizek, földcsuszamlások, szárazság, hurrikán stb.), melyek egyre súlyosabb emberi és anyagi áldozatokat követelnek. A következmények csökkentésére irányuló költség/haszon-számítások eredménye attól függően különbözik egymástól, hogy miképpen történik a fejlődés mérése, milyen hatókörrel és módszertannal végezték az elemzést, illetve hogy mik voltak az elemzés kiinduló feltételezései. Ebből az következik, hogy a költség/haszon-számítások eredményei nem szükségszerűen tükrözik az éghajlatváltozások enyhítését célzó tevékenységek valós költségeit és eredményességét.

| 4.3 | Amennyiben az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló új politikák meghatározásakor nem vesszük figyelembe az összes gazdasági paramétert, fennáll a veszélye annak, hogy a kiotói jegyzőkönyvet ratifikáló országok termelésének egy része áthelyeződik más olyan, iparilag fejlettebb országokba, amelyek még nem írták alá a jegyzőkönyvet, vagy olyan fejlődő országokba, amelyeket pillanatnyilag nem kötnek az említett jegyzőkönyv rendelkezéseiből eredő mennyiségi kötelezettségek. Ez a helyzet gazdasági vagy versenyképességi veszteséget okozhat anélkül, hogy bekövetkezne a kibocsátások világviszonylatban kívánatos csökkenése. |
| --- | --- |

4.3

Amennyiben az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló új politikák meghatározásakor nem vesszük figyelembe az összes gazdasági paramétert, fennáll a veszélye annak, hogy a kiotói jegyzőkönyvet ratifikáló országok termelésének egy része áthelyeződik más olyan, iparilag fejlettebb országokba, amelyek még nem írták alá a jegyzőkönyvet, vagy olyan fejlődő országokba, amelyeket pillanatnyilag nem kötnek az említett jegyzőkönyv rendelkezéseiből eredő mennyiségi kötelezettségek. Ez a helyzet gazdasági vagy versenyképességi veszteséget okozhat anélkül, hogy bekövetkezne a kibocsátások világviszonylatban kívánatos csökkenése.

| 4.4 | Az éghajlatváltozások enyhítését célzó intézkedések sikeres megvalósítása érdekében számos olyan műszaki, gazdasági, politikai, kulturális, társadalmi, magatartásbeli és intézményi akadályt kell leküzdeni, amelyek gátolják az enyhítésre irányuló tevékenységekben rejlő műszaki, gazdasági és társadalmi lehetőségek maradéktalan kihasználását. Az enyhítés lehetőségei és az akadályok típusai régióról régióra, szektorról szektorra, valamint időben is változnak. |
| --- | --- |

4.4

Az éghajlatváltozások enyhítését célzó intézkedések sikeres megvalósítása érdekében számos olyan műszaki, gazdasági, politikai, kulturális, társadalmi, magatartásbeli és intézményi akadályt kell leküzdeni, amelyek gátolják az enyhítésre irányuló tevékenységekben rejlő műszaki, gazdasági és társadalmi lehetőségek maradéktalan kihasználását. Az enyhítés lehetőségei és az akadályok típusai régióról régióra, szektorról szektorra, valamint időben is változnak.

| 4.5 | Az éghajlatváltozások enyhítésére irányuló intézkedések hatékonyságát növelheti, ha megtörténik az éghajlatváltozásokkal kapcsolatos politikák beillesztése a nemzeti és ágazati politikák nem éghajlati jellegű célkitűzéseinek rendszerébe, valamint kialakulnak azok a nagy formátumú átmeneti stratégiák, amelyeknek célja azon hosszú távú társadalmi és technológiai változások levezénylése, amelyekre mind a fenntartható fejlődés, mind az éghajlatváltozások enyhítése érdekében szükség van. |
| --- | --- |

4.5

Az éghajlatváltozások enyhítésére irányuló intézkedések hatékonyságát növelheti, ha megtörténik az éghajlatváltozásokkal kapcsolatos politikák beillesztése a nemzeti és ágazati politikák nem éghajlati jellegű célkitűzéseinek rendszerébe, valamint kialakulnak azok a nagy formátumú átmeneti stratégiák, amelyeknek célja azon hosszú távú társadalmi és technológiai változások levezénylése, amelyekre mind a fenntartható fejlődés, mind az éghajlatváltozások enyhítése érdekében szükség van.

| 4.6 | Az országok és ágazatok közötti összehangolt tevékenységek hozzájárulhatnak az éghajlatváltozások enyhítését célzó intézkedések költségének csökkentéséhez, képesek lehetnek figyelembe venni a versenyképességgel kapcsolatos megfontolásokat, megoldást hozhatnak a nemzetközi kereskedelem szabályaival való esetleges ütközések esetén, s felvehetik a harcot a széndioxid-kibocsátással. Azon országok valamely csoportja, amelyek együttesen kívánják az általuk kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségét csökkenteni, megállapodásokat köthetne tökéletesen kidolgozott és hatékony nemzetközi eszközök felállítása érdekében. |
| --- | --- |

4.6

Az országok és ágazatok közötti összehangolt tevékenységek hozzájárulhatnak az éghajlatváltozások enyhítését célzó intézkedések költségének csökkentéséhez, képesek lehetnek figyelembe venni a versenyképességgel kapcsolatos megfontolásokat, megoldást hozhatnak a nemzetközi kereskedelem szabályaival való esetleges ütközések esetén, s felvehetik a harcot a széndioxid-kibocsátással. Azon országok valamely csoportja, amelyek együttesen kívánják az általuk kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségét csökkenteni, megállapodásokat köthetne tökéletesen kidolgozott és hatékony nemzetközi eszközök felállítása érdekében.

| 4.7 | Az éghajlati változások globális jelenség; ezért globális keretben is kell vizsgálni őket. Minden politikai eszközt és tárgyalási módot igénybe kell venni annak érdekében, hogy a világ valamennyi nagy üvegházhatásúgáz-kibocsátóját bevonjuk az üvegházhatású gázok légköri koncentrációja globális mértékének csökkentését célzó erőfeszítésekbe. A nagy szennyezők kilétének megállapítása végett a 2012 után a légkörbe kibocsátott üvegházhatású gázok becsült globális mennyiségéből kell kiindulni. Nem lehet valós eredményekre számítani akkor, ha nem a megfelelő politikai és gazdasági eszközöket vesszük igénybe. |
| --- | --- |

4.7

Az éghajlati változások globális jelenség; ezért globális keretben is kell vizsgálni őket. Minden politikai eszközt és tárgyalási módot igénybe kell venni annak érdekében, hogy a világ valamennyi nagy üvegházhatásúgáz-kibocsátóját bevonjuk az üvegházhatású gázok légköri koncentrációja globális mértékének csökkentését célzó erőfeszítésekbe. A nagy szennyezők kilétének megállapítása végett a 2012 után a légkörbe kibocsátott üvegházhatású gázok becsült globális mennyiségéből kell kiindulni. Nem lehet valós eredményekre számítani akkor, ha nem a megfelelő politikai és gazdasági eszközöket vesszük igénybe.

| 4.8 | Ezenkívül realista módon kell felmérni még azt is – a lisszaboni stratégia, valamint az elfogadott és megvalósított intézkedések fényében –, hogy az EU-tagállamoknak mennyire áll szándékában jelentős mértékben túlteljesíteni a 2012 utáni időszakra vállalt kötelező csökkentési célokat. Ennek megfelelően üdvözöljük az Európai Bizottság „Küzdelem bolygónk éghajlatváltozása ellen” c. közleményében előtárt javaslatokat és a kísérő szövegeket. |
| --- | --- |

4.8

Ezenkívül realista módon kell felmérni még azt is – a lisszaboni stratégia, valamint az elfogadott és megvalósított intézkedések fényében –, hogy az EU-tagállamoknak mennyire áll szándékában jelentős mértékben túlteljesíteni a 2012 utáni időszakra vállalt kötelező csökkentési célokat. Ennek megfelelően üdvözöljük az Európai Bizottság „Küzdelem bolygónk éghajlatváltozása ellen” c. közleményében előtárt javaslatokat és a kísérő szövegeket.

| 4.9 | Az EU-nak a közeljövőben neki kellene kezdenie az éghajlatváltozásokról folytatott nemzetközi tárgyalások alkalmával előadandó konkrét érvelés kidolgozásához. Ezeknek a tárgyalásoknak végül olyan elfogadható megoldást kellene hozniuk, amely lehetővé teszi az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló folyamat folytatását 2012 után az összes gazdaságilag fejlett ország részvételével a feltörekvő, és általánosságban a fejlődő országok fő gáztermelői mellett. Ennek hiányában tekintetbe kell venni, hogy a kiotói jegyzőkönyv jelenlegi formájában 2012-ben a világban kibocsátott üvegházhatású gázok összmennyiségének csupán mintegy negyedére vonatkozik majd, azaz a jövőben – hacsak nem módosítják – nem lesz hatékony eszköz a Föld éghajlati problémáinak megoldásához. Így elengedhetetlen lesz a folytatást biztosító megoldások keresése. A kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének csökkentésére szolgáló eszközrendszer újbóli felülvizsgálata (beleértve a kibocsátási egységek kereskedelmének közösségi rendszerét) – mind a kibocsátott üvegházhatású gázok összmennyiségére gyakorolt globális hatás, mind pedig a költség/hatékonyság viszony és az adminisztratív terhek szempontjából – a fenti intézkedések részét képezheti. A lehető leghamarabb meg kellene kezdeni az államok különböző csoportjai által az üvegházhatású gázok kibocsátásának hosszú távú csökkentésére tett javaslatok és projektek összehasonlító vizsgálatát, hogy meghozhassuk a megfelelő döntéseket a megfelelő időben. |
| --- | --- |

4.9

Az EU-nak a közeljövőben neki kellene kezdenie az éghajlatváltozásokról folytatott nemzetközi tárgyalások alkalmával előadandó konkrét érvelés kidolgozásához. Ezeknek a tárgyalásoknak végül olyan elfogadható megoldást kellene hozniuk, amely lehetővé teszi az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló folyamat folytatását 2012 után az összes gazdaságilag fejlett ország részvételével a feltörekvő, és általánosságban a fejlődő országok fő gáztermelői mellett. Ennek hiányában tekintetbe kell venni, hogy a kiotói jegyzőkönyv jelenlegi formájában 2012-ben a világban kibocsátott üvegházhatású gázok összmennyiségének csupán mintegy negyedére vonatkozik majd, azaz a jövőben – hacsak nem módosítják – nem lesz hatékony eszköz a Föld éghajlati problémáinak megoldásához. Így elengedhetetlen lesz a folytatást biztosító megoldások keresése. A kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének csökkentésére szolgáló eszközrendszer újbóli felülvizsgálata (beleértve a kibocsátási egységek kereskedelmének közösségi rendszerét) – mind a kibocsátott üvegházhatású gázok összmennyiségére gyakorolt globális hatás, mind pedig a költség/hatékonyság viszony és az adminisztratív terhek szempontjából – a fenti intézkedések részét képezheti. A lehető leghamarabb meg kellene kezdeni az államok különböző csoportjai által az üvegházhatású gázok kibocsátásának hosszú távú csökkentésére tett javaslatok és projektek összehasonlító vizsgálatát, hogy meghozhassuk a megfelelő döntéseket a megfelelő időben.

| 4.10 | Politikai eszközökkel el kell érni a nemzetközi közösség bevonását a világ problémáinak a megoldásába. Ugyanakkor nyíltan el kell ismerni, hogy a nemzetközi megegyezés nem feltétlenül szolgálja a nagy kibocsátók (USA, Kína) érdekeit, s földrajzi helyzetük és méretük folytán az egyoldalú megközelítés a kifizetődő számukra. Politikai kudarc esetén az EU vezető szerepének fenntartása az éghajlatváltozások területén az adaptációs képesség gyöngüléséhez vezethet anélkül, hogy jelentős következményekkel járna magukra az éghajlati változásokra. |
| --- | --- |

4.10

Politikai eszközökkel el kell érni a nemzetközi közösség bevonását a világ problémáinak a megoldásába. Ugyanakkor nyíltan el kell ismerni, hogy a nemzetközi megegyezés nem feltétlenül szolgálja a nagy kibocsátók (USA, Kína) érdekeit, s földrajzi helyzetük és méretük folytán az egyoldalú megközelítés a kifizetődő számukra. Politikai kudarc esetén az EU vezető szerepének fenntartása az éghajlatváltozások területén az adaptációs képesség gyöngüléséhez vezethet anélkül, hogy jelentős következményekkel járna magukra az éghajlati változásokra.

| 4.11 | A problémák megoldásához feltétlenül szükség van mind a szóban forgó jelenségek okaira, mind a velük járó antropogén hatások korlátozásának lehetőségeire vonatkozó ismeretek jelentős elmélyítésére. Megfelelő tudományos és kutatási eszközök nélkül, illetve rendszeres monitoring és felügyelet hiányában lehetetlen az éghajlati változások valódi okaira vonatkozó tudományos ismeretek gyors fejlődése, amire viszont szükségünk lenne. |
| --- | --- |

4.11

A problémák megoldásához feltétlenül szükség van mind a szóban forgó jelenségek okaira, mind a velük járó antropogén hatások korlátozásának lehetőségeire vonatkozó ismeretek jelentős elmélyítésére. Megfelelő tudományos és kutatási eszközök nélkül, illetve rendszeres monitoring és felügyelet hiányában lehetetlen az éghajlati változások valódi okaira vonatkozó tudományos ismeretek gyors fejlődése, amire viszont szükségünk lenne.

| 4.12 | Semmi kétség afelől, hogy a termelés és főleg az energiafelhasználás racionalizálása sok tekintetben alapvető jelentőségű nem csak a gazdasági eredményesség, hanem az üvegházhatású gázok kibocsátásának fokozatos csökkentése szempontjából is. Az EGSZB úgy véli, hogy ennek a racionalizációnak a megújuló energiaforrásokból termelt energiamennyiség szelektív, az egyes tagállamok sajátosságaira alapozó növelésén keresztül történő megvalósítása – nevezetesen a bioüzemanyagok közlekedésben történő felhasználásával, a kapcsolt energia- és hőtermelés lehetőségeinek ésszerű kihasználásával, az elektromos- és hőenergia-termelés globális hatékonyságának emelésével – a termelés oldaláról hatékony és megfelelő eszköz. Mindazonáltal nem felejthetjük el, hogy ezen intézkedések hatása korlátozott. Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését lehetővé tevő, viszonylag jól működő eszközök között szerepel a fűtésre és a nem fogyasztásra szánt melegvíz előállítására szánt napenergia, valamint a termikus szivattyúk használata, amelyek ma már kisebb kapacitású alkalmazások, például családi házak esetén is teljesen megtérülnek. |
| --- | --- |

4.12

Semmi kétség afelől, hogy a termelés és főleg az energiafelhasználás racionalizálása sok tekintetben alapvető jelentőségű nem csak a gazdasági eredményesség, hanem az üvegházhatású gázok kibocsátásának fokozatos csökkentése szempontjából is. Az EGSZB úgy véli, hogy ennek a racionalizációnak a megújuló energiaforrásokból termelt energiamennyiség szelektív, az egyes tagállamok sajátosságaira alapozó növelésén keresztül történő megvalósítása – nevezetesen a bioüzemanyagok közlekedésben történő felhasználásával, a kapcsolt energia- és hőtermelés lehetőségeinek ésszerű kihasználásával, az elektromos- és hőenergia-termelés globális hatékonyságának emelésével – a termelés oldaláról hatékony és megfelelő eszköz. Mindazonáltal nem felejthetjük el, hogy ezen intézkedések hatása korlátozott. Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését lehetővé tevő, viszonylag jól működő eszközök között szerepel a fűtésre és a nem fogyasztásra szánt melegvíz előállítására szánt napenergia, valamint a termikus szivattyúk használata, amelyek ma már kisebb kapacitású alkalmazások, például családi házak esetén is teljesen megtérülnek.

| 4.13 | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az elektromos- és a hőenergia-termelés szénfüggőségének megszüntetése – ami az összes tüzelőanyag és nyersanyag felhasználásán, illetve főként az atomenergia-termelés, a fotoelektromos energia és a hidrogénalapú technológiák támogatásán alapul, a kutatás, a fejlesztés, valamint a termelési és üzemeltetési rendszerek biztonságának javítása keretében – hatékony módszer lehet. Az energiatakarékosságot illetően – az ipari termelés energiafogyasztásának hagyományos jellegű csökkentésén túlmenően – szem előtt kell tartani az épületek hőtulajdonságainak minőségi javítását is, valamint a hatékony tömegközlekedés arányának jelentős emelését. Ezek a módszerek jelentős pénzeszközök mozgósítását is igénylik a tudomány és a kutatás területén, a megvalósítás érdekében pedig nagy erőfeszítésekre lesz szükség, ha az EU valóban vezető szerepet kíván elfoglalni az éghajlatváltozások elleni harcban. |
| --- | --- |

4.13

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az elektromos- és a hőenergia-termelés szénfüggőségének megszüntetése – ami az összes tüzelőanyag és nyersanyag felhasználásán, illetve főként az atomenergia-termelés, a fotoelektromos energia és a hidrogénalapú technológiák támogatásán alapul, a kutatás, a fejlesztés, valamint a termelési és üzemeltetési rendszerek biztonságának javítása keretében – hatékony módszer lehet. Az energiatakarékosságot illetően – az ipari termelés energiafogyasztásának hagyományos jellegű csökkentésén túlmenően – szem előtt kell tartani az épületek hőtulajdonságainak minőségi javítását is, valamint a hatékony tömegközlekedés arányának jelentős emelését. Ezek a módszerek jelentős pénzeszközök mozgósítását is igénylik a tudomány és a kutatás területén, a megvalósítás érdekében pedig nagy erőfeszítésekre lesz szükség, ha az EU valóban vezető szerepet kíván elfoglalni az éghajlatváltozások elleni harcban.

| 4.14 | Mindeme intézkedések elfogadását megelőzően szükség van az összefüggések alapos elemzésére annak érdekében, hogy alkalmatlan eszközök következtében ne kerüljön veszélybe az Unió mint egész, illetve az egyes tagállamok versenyképessége és tulajdonképpeni cselekvési potenciálja. Példának okáért a biomasszából történő energiatermeléshez adott támogatásnak nem lehet az az eredménye, hogy bizonyos iparágak esetében felmerüljön az alapanyaghiány veszélye. Ugyancsak nem engedhető meg, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátott mennyiségének csökkentésére irányuló intézkedések eredményeképpen az energia árának emelkedése elriasztó hatással járjon és súlyos szociális károkat okozzon. |
| --- | --- |

4.14

Mindeme intézkedések elfogadását megelőzően szükség van az összefüggések alapos elemzésére annak érdekében, hogy alkalmatlan eszközök következtében ne kerüljön veszélybe az Unió mint egész, illetve az egyes tagállamok versenyképessége és tulajdonképpeni cselekvési potenciálja. Példának okáért a biomasszából történő energiatermeléshez adott támogatásnak nem lehet az az eredménye, hogy bizonyos iparágak esetében felmerüljön az alapanyaghiány veszélye. Ugyancsak nem engedhető meg, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátott mennyiségének csökkentésére irányuló intézkedések eredményeképpen az energia árának emelkedése elriasztó hatással járjon és súlyos szociális károkat okozzon.

| 4.15 | A lakosság biztonságának szavatolása érdekében szükség van olyan terv kidolgozására, amely az éghajlati változások tekintetében csökkenti a sebezhetőséget, ugyanakkor figyelembe veszi a regionális sajátosságokat, ösztönzi az előrejelző és figyelmeztető rendszerek kifejlesztését a rendszeres nyomon követési és felügyeleti tevékenységekkel párhuzamosan. Az ide vonatkozó hatékony intézkedések meghozatala érdekében elmélyült stratégiai és gazdasági elemzésre, konkrét tervek kidolgozására és megfelelő pénzforrások biztosítására van szükség mind az Unió, mind a tagállamok és a régiók szintjén. |
| --- | --- |

4.15

A lakosság biztonságának szavatolása érdekében szükség van olyan terv kidolgozására, amely az éghajlati változások tekintetében csökkenti a sebezhetőséget, ugyanakkor figyelembe veszi a regionális sajátosságokat, ösztönzi az előrejelző és figyelmeztető rendszerek kifejlesztését a rendszeres nyomon követési és felügyeleti tevékenységekkel párhuzamosan. Az ide vonatkozó hatékony intézkedések meghozatala érdekében elmélyült stratégiai és gazdasági elemzésre, konkrét tervek kidolgozására és megfelelő pénzforrások biztosítására van szükség mind az Unió, mind a tagállamok és a régiók szintjén.

Brüsszel, 2006. április 20.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Lásd a GIEC III. Munkacsoportjának jelentését, amelynek címe: „Éghajlati változások 2001: enyhítő intézkedések”, technikai összefoglaló, 61. o.

1

(2)  Lásd a „Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen” c. dokumentumot (COM(2005) 35, 2005. február 9., 15. o.)

2

(3)  HL L 275., 2003. 10. 25., 32. o.

3

(4)  HL L 283., 2001. október 27., 33. o.

4

(5)  HL L 123., 2003. május 17., 42. o.

5

(6)  HL L 52., 2004. február 21., 50. o.

6

(7)  HL L 283., 2003. október 31., 51. o.

7

(8)  COM(2003) 492 final.

8

(9)  2002. szeptember 30-i 2002/835/EK tanácsi határozat.

9

(10)  COM(2005) 119, 2005. április 6.

10

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványt – amelynek esetén legalább a tagok egynegyede igennel szavazott – a vita folyamán a többség elutasította:

4.13. pont

„Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az elektromos- és a hőenergia-termelés szénfüggőségének megszüntetése – ami az egyéb, rendelkezésre álló tüzelőanyagok és energiaforrások felhasználásán, különösen a fotoelektromos energián és a hidrogénalapú technológiákon alapul, főként a kutatás, a fejlesztés, valamint a termelési és üzemeltetési rendszerek biztonságának javítása keretében – hatékony módszer lehet ...”

Indokolás

Az atomenergiára tett utalás elhagyása a 2.6. ponthoz benyújtott módosító indítványból adódik.

Szavazás eredménye:

Mellette: 25

Ellene: 54

Tartózkodás: 12

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/71 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/71

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A fogyasztói politika jogi kerete”

(2006/C 185/13)

2005. február 10-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy a Működési Szabályzat 29. cikk (2) bekezdése alapján véleményt dolgoz ki a következő tárgyban: „A fogyasztói politika jogi kerete”.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció véleményét 2006. március 28-án elfogadta. (Előadó: Jorge PEGADO LIZ.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (az április 20-i ülésnapon) 45 szavazattal 26 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Összefoglalás

| 1.1 | Minden jogi közösségben az e közösség által követni kívánt politikának olyan jogalapra kell támaszkodnia, amely meghatározza a közösség illetékességének határait és fellépésének paramétereit. Az Európai Uniónak mint jogi közösségnek meg kell felelnie ennek a követelménynek. |
| --- | --- |

1.1

Minden jogi közösségben az e közösség által követni kívánt politikának olyan jogalapra kell támaszkodnia, amely meghatározza a közösség illetékességének határait és fellépésének paramétereit. Az Európai Uniónak mint jogi közösségnek meg kell felelnie ennek a követelménynek.

| 1.2 | Egy jogalap akkor lehet megfelelő, alkalmazható és hatékony, ha világos, pontos és autonóm. Tartalmaznia kell az adott jogi közösség által követni kívánt politika célkitűzéseit, alapelveit és végrehajtási kritériumait. Le kell fednie azon politika minden területét, amelynek jogalapjaként létrehozták. |
| --- | --- |

1.2

Egy jogalap akkor lehet megfelelő, alkalmazható és hatékony, ha világos, pontos és autonóm. Tartalmaznia kell az adott jogi közösség által követni kívánt politika célkitűzéseit, alapelveit és végrehajtási kritériumait. Le kell fednie azon politika minden területét, amelynek jogalapjaként létrehozták.

| 1.3 | A Maastrichti Szerződés elfogadásával a 129-a cikk vált a fogyasztóvédelmi politika új jogalapjává az Európai Unióban. Hamarosan elégtelennek bizonyult azonban arra, hogy e területen teljes értékű politika kialakításának alapjául szolgáljon. |
| --- | --- |

1.3

A Maastrichti Szerződés elfogadásával a 129-a cikk vált a fogyasztóvédelmi politika új jogalapjává az Európai Unióban. Hamarosan elégtelennek bizonyult azonban arra, hogy e területen teljes értékű politika kialakításának alapjául szolgáljon.

| 1.4 | Az évek során az alkalmazása során jelentkező hiányosságok még jobban kiemelték e jogalap gyenge pontjait, amelyek megkérdőjelezik, hogy megfelelő és hatékony eszköz-e a valódi, közösségi szintű, fogyasztói érdekvédelmi politika előmozdítására. |
| --- | --- |

1.4

Az évek során az alkalmazása során jelentkező hiányosságok még jobban kiemelték e jogalap gyenge pontjait, amelyek megkérdőjelezik, hogy megfelelő és hatékony eszköz-e a valódi, közösségi szintű, fogyasztói érdekvédelmi politika előmozdítására.

| 1.5 | Az Amszterdami Szerződés új, 153. cikke által bevezetett módosítások nem voltak alkalmasak arra, hogy kiküszöböljék a sérelmezett hiányosságokat, és az akkoriban elfogadásra váró Európai Alkotmány kapcsán megfogalmazott szövegváltozatok sem tértek ki érdemben ezekre a kérdésekre. |
| --- | --- |

1.5

Az Amszterdami Szerződés új, 153. cikke által bevezetett módosítások nem voltak alkalmasak arra, hogy kiküszöböljék a sérelmezett hiányosságokat, és az akkoriban elfogadásra váró Európai Alkotmány kapcsán megfogalmazott szövegváltozatok sem tértek ki érdemben ezekre a kérdésekre.

| 1.6 | A fogyasztói politika nyilvánvalóan az európai polgárokhoz legközelebb álló politikák közé tartozik. Nagymértékben képes befolyásolni azt, hogy mennyire érzik magukénak az európai eszmét, feltéve, hogy az egybecseng igényeikkel és törekvéseikkel, ami nem mindig volt elmondható (1). |
| --- | --- |

1.6

A fogyasztói politika nyilvánvalóan az európai polgárokhoz legközelebb álló politikák közé tartozik. Nagymértékben képes befolyásolni azt, hogy mennyire érzik magukénak az európai eszmét, feltéve, hogy az egybecseng igényeikkel és törekvéseikkel, ami nem mindig volt elmondható (1).

| 1.7 | Az Európai Bizottság fogyasztóvédelmi politikára vonatkozó iránymutatásai (2) sajnos a fogyasztóvédelem és a fogyasztói érdekképviselet aggasztó mértékű visszaszorulásáról tanúskodnak. Ez a tény is alátámasztja azt a sürgető igényt, hogy végiggondoljuk e terület szerződéses jogalapjának kérdését. |
| --- | --- |

1.7

Az Európai Bizottság fogyasztóvédelmi politikára vonatkozó iránymutatásai (2) sajnos a fogyasztóvédelem és a fogyasztói érdekképviselet aggasztó mértékű visszaszorulásáról tanúskodnak. Ez a tény is alátámasztja azt a sürgető igényt, hogy végiggondoljuk e terület szerződéses jogalapjának kérdését.

| 1.8 | Ez a vélemény éppen erre a gondolkodási folyamatra vállalkozik. Ennek során az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az arra irányuló – elengedhetetlenül szükséges – politikai akaraton túl, hogy a fogyasztóvédelmi politika a fogyasztók fokozott részvétele és érdekeiknek a közösségi politikák valamennyi területén való védelme irányába fejlődjön, egyúttal szükség van a fogyasztói érdekvédelmi politika alapjául szolgáló jogi keret átalakítása kérdésének a téma hátterét feltáró vizsgálatára is. |
| --- | --- |

1.8

Ez a vélemény éppen erre a gondolkodási folyamatra vállalkozik. Ennek során az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az arra irányuló – elengedhetetlenül szükséges – politikai akaraton túl, hogy a fogyasztóvédelmi politika a fogyasztók fokozott részvétele és érdekeiknek a közösségi politikák valamennyi területén való védelme irányába fejlődjön, egyúttal szükség van a fogyasztói érdekvédelmi politika alapjául szolgáló jogi keret átalakítása kérdésének a téma hátterét feltáró vizsgálatára is.

| 1.9 | Számos, általános szakmai elismertségnek örvendő európai jogász kiterjedt munkájának felhasználásával az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság számára lehetővé vált, hogy véleményét a fogyasztói politika új jogalapjára irányuló javaslattal zárja. Ennek az új jogalapnak döntő módon hozzá kell járulnia a szabályozás javításához, egyszerűsítéséhez, sőt akár csökkentéséhez, amennyiben azt az Európai Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamoknak címzett ajánlást fogalmazza meg, hogy a Szerződés szövegének következő felülvizsgálatakor vegyék figyelembe ezt a javaslatot. |
| --- | --- |

1.9

Számos, általános szakmai elismertségnek örvendő európai jogász kiterjedt munkájának felhasználásával az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság számára lehetővé vált, hogy véleményét a fogyasztói politika új jogalapjára irányuló javaslattal zárja. Ennek az új jogalapnak döntő módon hozzá kell járulnia a szabályozás javításához, egyszerűsítéséhez, sőt akár csökkentéséhez, amennyiben azt az Európai Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamoknak címzett ajánlást fogalmazza meg, hogy a Szerződés szövegének következő felülvizsgálatakor vegyék figyelembe ezt a javaslatot.

2.   Bevezetés: a saját kezdeményezésű vélemény célja

| 2.1 | Amikor az EGSZB elhatározta e saját kezdeményezésű vélemény kidolgozását, ezzel mélyreható vizsgálatot szeretett volna kezdeményezni azzal kapcsolatban, hogy – tekintettel az Alkotmány tagállamok elé terjesztett szövegére és a másodlagos jogra – európai szinten milyen jogalapra épüljön a fogyasztói politika (jelenleg: EK-Szerződés, 153. cikk). Arra is ügyelt, hogy a folyamatba bevonja a kérdés által érintett feleket, illetve a közösségi jog és a fogyasztói politika szakértőit. |
| --- | --- |

2.1

Amikor az EGSZB elhatározta e saját kezdeményezésű vélemény kidolgozását, ezzel mélyreható vizsgálatot szeretett volna kezdeményezni azzal kapcsolatban, hogy – tekintettel az Alkotmány tagállamok elé terjesztett szövegére és a másodlagos jogra – európai szinten milyen jogalapra épüljön a fogyasztói politika (jelenleg: EK-Szerződés, 153. cikk). Arra is ügyelt, hogy a folyamatba bevonja a kérdés által érintett feleket, illetve a közösségi jog és a fogyasztói politika szakértőit.

| 2.1.1 | A megkérdezettek közül sokan – a 153. cikk megfogalmazásában rejlő hiányosságok tudatában – úgy ítélték meg: e hiányosságoknak tudható be, hogy e cikket nem használták a gyakorlatban a fogyasztók jogaira és érdekeire vonatkozó másodlagos jogalkotás jogalapjaként és a fogyasztói politika uniós szintű fejlesztésének eszközeként. A fentiekből következően a fogyasztói politikának Európa-szerte csak javára válna, ha megfelelő, jól alkalmazható és hatékony jogalappal rendelkezne. |
| --- | --- |

2.1.1

A megkérdezettek közül sokan – a 153. cikk megfogalmazásában rejlő hiányosságok tudatában – úgy ítélték meg: e hiányosságoknak tudható be, hogy e cikket nem használták a gyakorlatban a fogyasztók jogaira és érdekeire vonatkozó másodlagos jogalkotás jogalapjaként és a fogyasztói politika uniós szintű fejlesztésének eszközeként. A fentiekből következően a fogyasztói politikának Európa-szerte csak javára válna, ha megfelelő, jól alkalmazható és hatékony jogalappal rendelkezne.

| 2.2 | Minden bizonnyal az európai intézmények és különösen a civil társadalom szervezetei, a fogyasztói szervezetek és a szociális érdekképviseletek lennének a fogyasztói politika jobb jogalapjának első számú haszonélvezői. |
| --- | --- |

2.2

Minden bizonnyal az európai intézmények és különösen a civil társadalom szervezetei, a fogyasztói szervezetek és a szociális érdekképviseletek lennének a fogyasztói politika jobb jogalapjának első számú haszonélvezői.

| 2.2.1 | Az EGSZB mint a szervezett civil társadalom intézményes képviselete bizonyult a legkedvezőbb helynek e feladat elvégzésére az érintett társadalmi érdekképviseletek közötti párbeszéd jegyében, és neves tudósok támogatásával. |
| --- | --- |

2.2.1

Az EGSZB mint a szervezett civil társadalom intézményes képviselete bizonyult a legkedvezőbb helynek e feladat elvégzésére az érintett társadalmi érdekképviseletek közötti párbeszéd jegyében, és neves tudósok támogatásával.

| 2.2.2 | Az EGSZB megítélése szerint a fogyasztói politika nyilvánvalóan az európai polgárokhoz legközelebb álló politikák közé tartozik. Nagymértékben képes befolyásolni azt (sőt szükségszerűen befolyásolja), hogy a polgárok mennyire érzik magukénak az európai eszmét, feltéve, hogy az egybecseng igényeikkel és törekvéseikkel. |
| --- | --- |

2.2.2

Az EGSZB megítélése szerint a fogyasztói politika nyilvánvalóan az európai polgárokhoz legközelebb álló politikák közé tartozik. Nagymértékben képes befolyásolni azt (sőt szükségszerűen befolyásolja), hogy a polgárok mennyire érzik magukénak az európai eszmét, feltéve, hogy az egybecseng igényeikkel és törekvéseikkel.

| 2.2.3 | 2005. október 14-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság meghallgatást szervezett számos érintett részére, akik szívesen válaszoltak az alkalomra készített kérdőíven feltett kérdésekre. Az így kapott nézetek és javaslatok hozzájárultak e vélemény megalapozottabb kidolgozásához. Az EGSZB köszönetét fejezi ki mindazoknak, akik lehetővé tették e szöveg megfogalmazását (3). |
| --- | --- |

2.2.3

2005. október 14-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság meghallgatást szervezett számos érintett részére, akik szívesen válaszoltak az alkalomra készített kérdőíven feltett kérdésekre. Az így kapott nézetek és javaslatok hozzájárultak e vélemény megalapozottabb kidolgozásához. Az EGSZB köszönetét fejezi ki mindazoknak, akik lehetővé tették e szöveg megfogalmazását (3).

3.   A kérdés: a fogyasztói politika jogalapja

| 3.1 | A fogyasztóvédelmi politika jelenlegi jogalapja az EK-Szerződés 153. cikke (a XIV., „Fogyasztóvédelem” cím alatt). Ebben a következő áll:






  „1. | A fogyasztói érdekek érvényesülésének előmozdítása és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása érdekében a Közösség hozzájárul a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági érdekeinek védelméhez, valamint a tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogaik megerősítéséhez. |
| --- | --- | --- |

3.1

A fogyasztóvédelmi politika jelenlegi jogalapja az EK-Szerződés 153. cikke (a XIV., „Fogyasztóvédelem” cím alatt). Ebben a következő áll:

„1.

A fogyasztói érdekek érvényesülésének előmozdítása és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása érdekében a Közösség hozzájárul a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági érdekeinek védelméhez, valamint a tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogaik megerősítéséhez.

| 2. | A fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb közösségi politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor. |
| --- | --- |

2.

A fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb közösségi politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor.

| 3. | A Közösség a következőkkel járul hozzá az (1) bekezdésben említett célok eléréséhez:






  a) | a 95. cikk alapján a belső piac megvalósításával összefüggésben elfogadott intézkedések; |
| --- | --- | --- |

3.

A Közösség a következőkkel járul hozzá az (1) bekezdésben említett célok eléréséhez:

a)

a 95. cikk alapján a belső piac megvalósításával összefüggésben elfogadott intézkedések;

| b) | a tagállami politikákat támogató, kiegészítő és figyelemmel kísérő intézkedések. |
| --- | --- |

b)

a tagállami politikákat támogató, kiegészítő és figyelemmel kísérő intézkedések.

| 4. | A Tanács a 251. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja a (3) bekezdés b) pontjában említett intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.

A Tanács a 251. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja a (3) bekezdés b) pontjában említett intézkedéseket.

| 5. | A (4) bekezdés szerint elfogadott intézkedések nem akadályozzák a tagállamokat szigorúbb védintézkedések fenntartásában vagy bevezetésében. Ezeknek az intézkedéseknek összeegyeztethetőknek kell lenniük e szerződéssel. Az intézkedésekről értesíteni kell a Bizottságot.” (4) |
| --- | --- |

5.

A (4) bekezdés szerint elfogadott intézkedések nem akadályozzák a tagállamokat szigorúbb védintézkedések fenntartásában vagy bevezetésében. Ezeknek az intézkedéseknek összeegyeztethetőknek kell lenniük e szerződéssel. Az intézkedésekről értesíteni kell a Bizottságot.” (4)

| 3.2 | Amennyiben a fogyasztóvédelem az Európai Unió hatáskörébe kerülne, az EK-Szerződés 5. cikke alapján mindenképpen specifikus szerződési rendelkezés tárgyát kell képeznie. Az EK-Szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata következőképpen fogalmaz:
  „Az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Bíróság és a Számvevőszék hatásköreiket egyrészt az Európai Közösségeket létrehozó szerződések és az azokat módosító vagy kiegészítő további szerződések és okmányok rendelkezései, másrészt az e szerződés egyéb rendelkezései által meghatározott feltételek szerint és célok érdekében gyakorolják.” |
| --- | --- |

3.2

Amennyiben a fogyasztóvédelem az Európai Unió hatáskörébe kerülne, az EK-Szerződés 5. cikke alapján mindenképpen specifikus szerződési rendelkezés tárgyát kell képeznie. Az EK-Szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata következőképpen fogalmaz:

„Az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Bíróság és a Számvevőszék hatásköreiket egyrészt az Európai Közösségeket létrehozó szerződések és az azokat módosító vagy kiegészítő további szerződések és okmányok rendelkezései, másrészt az e szerződés egyéb rendelkezései által meghatározott feltételek szerint és célok érdekében gyakorolják.”

| 3.3 | Az idézett rendelkezés – amely szerint a tagállamoknak hatalmukban áll saját illetékességi körük meghatározása – jelentősége azért hangsúlyozandó, mert a megfogalmazás hiányos volta, pontatlansága vagy ellentmondásossága oda vezethet, hogy érvénytelenek lesznek az európai intézményeknek az illető szerződés alapján később kiadott rendelkezései. |
| --- | --- |

3.3

Az idézett rendelkezés – amely szerint a tagállamoknak hatalmukban áll saját illetékességi körük meghatározása – jelentősége azért hangsúlyozandó, mert a megfogalmazás hiányos volta, pontatlansága vagy ellentmondásossága oda vezethet, hogy érvénytelenek lesznek az európai intézményeknek az illető szerződés alapján később kiadott rendelkezései.

| 3.4 | Fontos ezen a ponton kiemelnünk a Bíróság 2000. október 5-i ítéletét, amelyben arra emlékeztet, hogy egy, az EK-Szerződés 100a. (most 95.) cikke alapján kiadott jogi aktusnak valóban a belső piac kiépítéséhez és működéséhez szükséges feltételek javítását kell szolgálnia. A Bíróság emlékeztet arra, hogy amennyiben már a nemzeti előírások közötti eltérések egyszerű megállapítása, illetve az alapvető szabadságok korlátozásának vagy a verseny torzulásának absztrakt veszélye elegendő lenne annak indokolására, miért a 100a. cikk lett jogalapnak választva, akkor a jogalap megválasztása tekintetében a bírósági ellenőrzés teljességgel elveszíti hatékonyságát (5). |
| --- | --- |

3.4

Fontos ezen a ponton kiemelnünk a Bíróság 2000. október 5-i ítéletét, amelyben arra emlékeztet, hogy egy, az EK-Szerződés 100a. (most 95.) cikke alapján kiadott jogi aktusnak valóban a belső piac kiépítéséhez és működéséhez szükséges feltételek javítását kell szolgálnia. A Bíróság emlékeztet arra, hogy amennyiben már a nemzeti előírások közötti eltérések egyszerű megállapítása, illetve az alapvető szabadságok korlátozásának vagy a verseny torzulásának absztrakt veszélye elegendő lenne annak indokolására, miért a 100a. cikk lett jogalapnak választva, akkor a jogalap megválasztása tekintetében a bírósági ellenőrzés teljességgel elveszíti hatékonyságát (5).

| 3.5 | A világos és ezáltal nemzetközi viszonylatban is ellenőrizhető jogalapra vonatkozó elvárás politikai szinten vitathatatlan alkotmányos jelzésként is értelmezhető, amely rámutat a fogyasztóvédelmi politika szükségességére. Ezzel kapcsolatban említsük meg azt is, hogy az 1986. február 17-i és 28-i Egységes Európai Okmány a Római Szerződés hiányosságait azzal igyekezett enyhíteni, hogy külön címet szentelt a környezetvédelemnek (130r–130t. cikk, jelenleg: EKSz., 174–176. cikk). A 175. cikkben kitűzött célok, illetve a Közösség környezetvédelmi tevékenységének ugyanitt rögzített feltételei nyilvánvalóan előmozdították a vonatkozó előírások hatékony csomagjának bevezetését. |
| --- | --- |

3.5

A világos és ezáltal nemzetközi viszonylatban is ellenőrizhető jogalapra vonatkozó elvárás politikai szinten vitathatatlan alkotmányos jelzésként is értelmezhető, amely rámutat a fogyasztóvédelmi politika szükségességére. Ezzel kapcsolatban említsük meg azt is, hogy az 1986. február 17-i és 28-i Egységes Európai Okmány a Római Szerződés hiányosságait azzal igyekezett enyhíteni, hogy külön címet szentelt a környezetvédelemnek (130r–130t. cikk, jelenleg: EKSz., 174–176. cikk). A 175. cikkben kitűzött célok, illetve a Közösség környezetvédelmi tevékenységének ugyanitt rögzített feltételei nyilvánvalóan előmozdították a vonatkozó előírások hatékony csomagjának bevezetését.

| 3.5.1 | Erre vonatkozóan az EK-Szerződés jelenlegi 175. és 153. cikkének összehasonlító elemzéséből nyilvánvalóan kiderül, hogy a jogalap minősége döntő jelentőségű a későbbi cselekvés szempontjából. A környezetvédelem területén a célok bemutatása pontos és világos.
  A 175. cikk továbbá meghatározza a Közösség tevékenységének alapelveit a szóban forgó területen.
  Végül a 175. cikk (3) bekezdésében meghatározott technikai paraméterek is olyan tényezők, amelyek hozzájárulnak a környezetvédelmi politika ésszerű és célirányos megvalósításához. |
| --- | --- |

3.5.1

Erre vonatkozóan az EK-Szerződés jelenlegi 175. és 153. cikkének összehasonlító elemzéséből nyilvánvalóan kiderül, hogy a jogalap minősége döntő jelentőségű a későbbi cselekvés szempontjából. A környezetvédelem területén a célok bemutatása pontos és világos.

A 175. cikk továbbá meghatározza a Közösség tevékenységének alapelveit a szóban forgó területen.

Végül a 175. cikk (3) bekezdésében meghatározott technikai paraméterek is olyan tényezők, amelyek hozzájárulnak a környezetvédelmi politika ésszerű és célirányos megvalósításához.

| 3.5.2 | Kézenfekvő, hogy – amennyiben a közösségi jogalkotásnak mérlegelési jogköre van a tervezett intézkedések arányosságának megítélésében – a jogalap minősége döntő jelentőségű, mivel csökkenti a nyilvánvaló tévedés, a hatáskörrel való visszaélés és a mérlegelési jogkör határai túllépésének lehetőségét (6). |
| --- | --- |

3.5.2

Kézenfekvő, hogy – amennyiben a közösségi jogalkotásnak mérlegelési jogköre van a tervezett intézkedések arányosságának megítélésében – a jogalap minősége döntő jelentőségű, mivel csökkenti a nyilvánvaló tévedés, a hatáskörrel való visszaélés és a mérlegelési jogkör határai túllépésének lehetőségét (6).

4.   Elfogadható jogalap-e a 153. cikk az európai fogyasztókra vonatkozó közösségi politika számára?

| 4.1 | Az imént említettek alapján megállapítható, hogy az EK-Szerződés jelenlegi 153. cikke már nem tekinthető elegendő garanciát biztosító jogalapnak a fogyasztóvédelem céljaira nézve. |
| --- | --- |

4.1

Az imént említettek alapján megállapítható, hogy az EK-Szerződés jelenlegi 153. cikke már nem tekinthető elegendő garanciát biztosító jogalapnak a fogyasztóvédelem céljaira nézve.

| 4.2 | Ne feledjük, hogy az európai fogyasztóvédelmi jog lényegében az EK-Szerződés 95. cikkére támaszkodva épült ki, és sokat köszönhet a belső piac megvalósítását ösztönző lépéseknek. Habár a fogyasztóvédelmi politika átfogó téma, és a Szerződés számos helyen nyomatékosan utal a fogyasztóvédelem figyelembevételének szükségességére, általánosan az a vélemény uralkodik, hogy a 153. cikk a jelenlegi megszövegezésben nem kielégítő. |
| --- | --- |

4.2

Ne feledjük, hogy az európai fogyasztóvédelmi jog lényegében az EK-Szerződés 95. cikkére támaszkodva épült ki, és sokat köszönhet a belső piac megvalósítását ösztönző lépéseknek. Habár a fogyasztóvédelmi politika átfogó téma, és a Szerződés számos helyen nyomatékosan utal a fogyasztóvédelem figyelembevételének szükségességére, általánosan az a vélemény uralkodik, hogy a 153. cikk a jelenlegi megszövegezésben nem kielégítő.

| 4.3 | Továbbá meg kell állapítani, hogy a fogyasztók védelmét szolgáló intézkedések tulajdonképpen csak kivételes esetekben támaszkodtak a 153. cikkre (illetve – korábban – a 129a. cikkre). |
| --- | --- |

4.3

Továbbá meg kell állapítani, hogy a fogyasztók védelmét szolgáló intézkedések tulajdonképpen csak kivételes esetekben támaszkodtak a 153. cikkre (illetve – korábban – a 129a. cikkre).

| 4.4 | A kritika mellett, amely szerint a fogyasztóvédelmi politika a belső piac kiépítésére irányuló szabályozások függeléke, azokra a következményekre is tekintettel kell lenni, amelyek az Európai Bíróság 2000. október 5-én hozott (és az imént említett) ítéletéből (7) származnak. A – mindenekelőtt az említett joggyakorlattal összefüggésben lévő – bizonytalanság következményeképpen főként az előzetes döntések kétségbe vonhatják bizonyos, a fogyasztóvédelmet (a garanciát, a csomagküldő kereskedelmet stb.) érintő irányelvek jogalapját. |
| --- | --- |

4.4

A kritika mellett, amely szerint a fogyasztóvédelmi politika a belső piac kiépítésére irányuló szabályozások függeléke, azokra a következményekre is tekintettel kell lenni, amelyek az Európai Bíróság 2000. október 5-én hozott (és az imént említett) ítéletéből (7) származnak. A – mindenekelőtt az említett joggyakorlattal összefüggésben lévő – bizonytalanság következményeképpen főként az előzetes döntések kétségbe vonhatják bizonyos, a fogyasztóvédelmet (a garanciát, a csomagküldő kereskedelmet stb.) érintő irányelvek jogalapját.

| 4.5 | Emellett a jelenlegi szöveg rögzíti a „fogyasztóvédelem magas szintjének” feltételét. A 153. cikkben meghatározott magas szintű fogyasztóvédelem nem vezet szükségszerűen oda, hogy az egyes tagállamokban valóban a legtöbb garanciát nyújtó jogrendszert alkalmazzák. A 153. cikk (5) bekezdése ilyen esetben lehetővé teszi szigorúbb védelmet nyújtó jogrendszerek bevezetését, amennyiben ezek összeegyeztethetők a Szerződéssel. |
| --- | --- |

4.5

Emellett a jelenlegi szöveg rögzíti a „fogyasztóvédelem magas szintjének” feltételét. A 153. cikkben meghatározott magas szintű fogyasztóvédelem nem vezet szükségszerűen oda, hogy az egyes tagállamokban valóban a legtöbb garanciát nyújtó jogrendszert alkalmazzák. A 153. cikk (5) bekezdése ilyen esetben lehetővé teszi szigorúbb védelmet nyújtó jogrendszerek bevezetését, amennyiben ezek összeegyeztethetők a Szerződéssel.

| 4.5.1 | Ezen túlmenően rendkívül nehéz meghatározni, mit is jelent az, hogy „magas szintű védelem”. A 153. cikk nem sorolja fel azokat a paramétereket, amelyeket figyelembe kell venni, és ez számos értelmezési nehézséget okozhat. |
| --- | --- |

4.5.1

Ezen túlmenően rendkívül nehéz meghatározni, mit is jelent az, hogy „magas szintű védelem”. A 153. cikk nem sorolja fel azokat a paramétereket, amelyeket figyelembe kell venni, és ez számos értelmezési nehézséget okozhat.

| 4.6 | Tehát – az itt következő gondolatok alapján – úgy tűnik, eljött az ideje a jogalap hatékonyabb újrafogalmazásának. |
| --- | --- |

4.6

Tehát – az itt következő gondolatok alapján – úgy tűnik, eljött az ideje a jogalap hatékonyabb újrafogalmazásának.

| 4.6.1 | Fontos, hogy a fogyasztóvédelmi politika az EU saját hatáskörébe kerüljön, és ne csupán a tagállamok politikáinak kiegészítése legyen. Következetlenség azt hangoztatni, hogy a fogyasztóvédelem hozzájárulhat a belső piac hatékonyabbá tételéhez, és mindeközben a tagállamok hatáskörében hagyni azt. |
| --- | --- |

4.6.1

Fontos, hogy a fogyasztóvédelmi politika az EU saját hatáskörébe kerüljön, és ne csupán a tagállamok politikáinak kiegészítése legyen. Következetlenség azt hangoztatni, hogy a fogyasztóvédelem hozzájárulhat a belső piac hatékonyabbá tételéhez, és mindeközben a tagállamok hatáskörében hagyni azt.

| 4.6.2 | Az egészségügy, a biztonság és a fogyasztók gazdasági érdekei olyan területekként kerültek bemutatásra, amelyek igénylik az Európai Unió közreműködését. Ésszerűbb lenne – mindenképpen bővítésre érdemes – célkitűzésnek tekinteni őket. És vajon a gazdasági érdek az egyetlen olyan fogyasztói érdek, amelyet figyelembe kell venni? Ezen érdekek ösztönzése és a védelmükhöz nyújtott hozzájárulás között nyilvánvaló ellentmondás van. |
| --- | --- |

4.6.2

Az egészségügy, a biztonság és a fogyasztók gazdasági érdekei olyan területekként kerültek bemutatásra, amelyek igénylik az Európai Unió közreműködését. Ésszerűbb lenne – mindenképpen bővítésre érdemes – célkitűzésnek tekinteni őket. És vajon a gazdasági érdek az egyetlen olyan fogyasztói érdek, amelyet figyelembe kell venni? Ezen érdekek ösztönzése és a védelmükhöz nyújtott hozzájárulás között nyilvánvaló ellentmondás van.

| 4.6.3 | A tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogot az EU politikaalkotásának alapvető szabályaként kellene elismerni. |
| --- | --- |

4.6.3

A tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogot az EU politikaalkotásának alapvető szabályaként kellene elismerni.

| 4.6.4 | Mivel nincsenek rögzítve azok a feltételek, amelyeket a magas szintű védelem meghatározásakor figyelembe kell venni, ezeket magában a Szerződésben kell felsorolni. |
| --- | --- |

4.6.4

Mivel nincsenek rögzítve azok a feltételek, amelyeket a magas szintű védelem meghatározásakor figyelembe kell venni, ezeket magában a Szerződésben kell felsorolni.

| 4.6.5 | Az önálló jogalappal rendelkező fogyasztóvédelemről való gondolkodás során figyelembe kell venni a közösségi politikát mind tartalmilag, mind formálisan megillető elsőbbséget. A kettős szubszidiaritás elve nyilvánvaló korlát, amely mind európai, mind nemzeti szinten megbénítja a fogyasztóvédelem kiépítésének politikáit. Ilyen körülmények között természetesen le kell mondani a 153. cikkben szereplő kettős szubszidiaritásról. |
| --- | --- |

4.6.5

Az önálló jogalappal rendelkező fogyasztóvédelemről való gondolkodás során figyelembe kell venni a közösségi politikát mind tartalmilag, mind formálisan megillető elsőbbséget. A kettős szubszidiaritás elve nyilvánvaló korlát, amely mind európai, mind nemzeti szinten megbénítja a fogyasztóvédelem kiépítésének politikáit. Ilyen körülmények között természetesen le kell mondani a 153. cikkben szereplő kettős szubszidiaritásról.

| 4.6.6 | A szerződésbeli jogalapnak arra is törekednie kell, hogy ne csak óvja és védje a fogyasztót, hanem aktív cselekvésre is ösztönözze. A fogyasztó olyan polgár, akinek a társadalom nyújtotta választási lehetőségek vonatkozásában nyilvánvaló beleszólási joggal kell rendelkeznie, és meg kell hogy hallgassák véleményét. |
| --- | --- |

4.6.6

A szerződésbeli jogalapnak arra is törekednie kell, hogy ne csak óvja és védje a fogyasztót, hanem aktív cselekvésre is ösztönözze. A fogyasztó olyan polgár, akinek a társadalom nyújtotta választási lehetőségek vonatkozásában nyilvánvaló beleszólási joggal kell rendelkeznie, és meg kell hogy hallgassák véleményét.

| 4.6.7 | Azt is meg kell vizsgálni, hogy a Szerződésnek a Bíróságról szóló rendelkezéseiben nem kellene-e közvetlen kereseti jogot biztosítani a fogyasztóvédelmi szervezeteknek mint az Európai Unió jogi aktusai által érintett reprezentatív csoportoknak. |
| --- | --- |

4.6.7

Azt is meg kell vizsgálni, hogy a Szerződésnek a Bíróságról szóló rendelkezéseiben nem kellene-e közvetlen kereseti jogot biztosítani a fogyasztóvédelmi szervezeteknek mint az Európai Unió jogi aktusai által érintett reprezentatív csoportoknak.

| 4.6.8 | Megjegyzendő továbbá, hogy a szöveg jelenlegi megfogalmazása a fogyasztóvédelem olyan korlátozó értelmű megközelítésén alapul, amely gyakorlatilag csak a tájékoztatás előnyeit ismeri el. |
| --- | --- |

4.6.8

Megjegyzendő továbbá, hogy a szöveg jelenlegi megfogalmazása a fogyasztóvédelem olyan korlátozó értelmű megközelítésén alapul, amely gyakorlatilag csak a tájékoztatás előnyeit ismeri el.

5.   A fogyasztóvédelmi politika jogalapjának meghatározása: célok, alapelvek és feltételek

| 5.1 | Mely feltételeket kell általában véve figyelembe venni egy szerződésben lefektetett jogalap minőségének meghatározásához?
  Ahogy a fent említettekből is kitűnik, szükséges, hogy a jogalap






  — | világos és pontos legyen; |
| --- | --- | --- |

5.1

Mely feltételeket kell általában véve figyelembe venni egy szerződésben lefektetett jogalap minőségének meghatározásához?

Ahogy a fent említettekből is kitűnik, szükséges, hogy a jogalap

—

világos és pontos legyen;

| — | tartalmazza a meghatározott politika keretében kitűzött célokat, az adott politika alapelveit és a végrehajtás feltételeit; |
| --- | --- |

—

tartalmazza a meghatározott politika keretében kitűzött célokat, az adott politika alapelveit és a végrehajtás feltételeit;

| — | önálló legyen. |
| --- | --- |

—

önálló legyen.

Ezek a tényezők az említett nehézségek leküzdése szempontjából alapvető jelentőségűek.

| 5.2 | Ezen túlmenően – egy árnyaltabb jogalap érdekében – kapcsolódó kérdéseket is fel lehet vetni. Így például fontolóra kellene venni a harmonizáció minőségére vonatkozó választási lehetőségeket. Az Európai Bizottság például főként a maximális, illetve teljes harmonizáció politikáját támogatja. Ha emellett azt is biztosítani kell, hogy a védelem választott szintje valóban magas legyen, akkor fennáll a veszély, hogy a maximális vagy teljes harmonizáció a fogyasztói érdekek kárára teljesedik ki. |
| --- | --- |

5.2

Ezen túlmenően – egy árnyaltabb jogalap érdekében – kapcsolódó kérdéseket is fel lehet vetni. Így például fontolóra kellene venni a harmonizáció minőségére vonatkozó választási lehetőségeket. Az Európai Bizottság például főként a maximális, illetve teljes harmonizáció politikáját támogatja. Ha emellett azt is biztosítani kell, hogy a védelem választott szintje valóban magas legyen, akkor fennáll a veszély, hogy a maximális vagy teljes harmonizáció a fogyasztói érdekek kárára teljesedik ki.

| 5.3 | A javasolt szöveg annyiban módosítja a Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének t) pontját, hogy a fogyasztók érdekei támogatásának és védelmének politikáját egyszerre említi az intézmények által követett célokkal. |
| --- | --- |

5.3

A javasolt szöveg annyiban módosítja a Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének t) pontját, hogy a fogyasztók érdekei támogatásának és védelmének politikáját egyszerre említi az intézmények által követett célokkal.

| 5.4 | A javasolt 153. cikk három részből áll: |
| --- | --- |

5.4

A javasolt 153. cikk három részből áll:

| 5.4.1 | Felsorolja az Európai Uniónak a fogyasztás terén kitűzött céljait. Itt a hagyományos célokról van szó, néhány különlegességet mégis érdemes kiemelni:






  — | Újításnak tekinthető a fogyasztók tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogainak megerősítése, mindenekelőtt az egyéni és kollektív jogok e területen való elismerésével. A felsorolás egyértelműen kifejezésre juttatja, hogy eljárást kell kidolgozni egyesületi keresetek esetére, de az is kiderül belőle, hogy rendezni kell a fogyasztók kollektív bevonásának módjait az őket érintő előírások megalkotásába. |
| --- | --- | --- |

5.4.1

Felsorolja az Európai Uniónak a fogyasztás terén kitűzött céljait. Itt a hagyományos célokról van szó, néhány különlegességet mégis érdemes kiemelni:

—

Újításnak tekinthető a fogyasztók tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogainak megerősítése, mindenekelőtt az egyéni és kollektív jogok e területen való elismerésével. A felsorolás egyértelműen kifejezésre juttatja, hogy eljárást kell kidolgozni egyesületi keresetek esetére, de az is kiderül belőle, hogy rendezni kell a fogyasztók kollektív bevonásának módjait az őket érintő előírások megalkotásába.

| — | A fogyasztók egészségének és biztonságának védelme természetesen hagyományos téma, amelyet a Szerződés célkitűzései között kell említeni. |
| --- | --- |

—

A fogyasztók egészségének és biztonságának védelme természetesen hagyományos téma, amelyet a Szerződés célkitűzései között kell említeni.

| — | Végül nyilvánvalóan új elem a fogyasztók jogi, gazdasági, társadalmi és kulturális érdekeinek megerősítése. Ennek értelmében a fogyasztó társadalmi szereplőnek tekintendő, nem pedig termékek és szolgáltatások egyszerű használójának. Csak ezen támogatások elismerése után van lehetőség intézkedések kidolgozására – különösen a fenntartható fejlődés terén. Hasonló módon kell kidolgozni egy olyan politikát is, amelyben a fogyasztói érdekek megerősítése szorosan összekapcsolódik a környezet tiszteletben tartásával. |
| --- | --- |

—

Végül nyilvánvalóan új elem a fogyasztók jogi, gazdasági, társadalmi és kulturális érdekeinek megerősítése. Ennek értelmében a fogyasztó társadalmi szereplőnek tekintendő, nem pedig termékek és szolgáltatások egyszerű használójának. Csak ezen támogatások elismerése után van lehetőség intézkedések kidolgozására – különösen a fenntartható fejlődés terén. Hasonló módon kell kidolgozni egy olyan politikát is, amelyben a fogyasztói érdekek megerősítése szorosan összekapcsolódik a környezet tiszteletben tartásával.

| 5.4.2 | A 153. cikk megfogalmazása során megerősíthetők a következő elvek:






  — | a megelőzés elve, |
| --- | --- | --- |

5.4.2

A 153. cikk megfogalmazása során megerősíthetők a következő elvek:

—

a megelőzés elve,

| — | a hatékony jogorvoslat elve, |
| --- | --- |

—

a hatékony jogorvoslat elve,

| — | a fenntartható fogyasztás fejlesztésének elve, |
| --- | --- |

—

a fenntartható fogyasztás fejlesztésének elve,

| — | az az elv, mely szerint a kockázatokozó fizet, |
| --- | --- |

—

az az elv, mely szerint a kockázatokozó fizet,

| — | a részvétel elve. |
| --- | --- |

—

a részvétel elve.

Ez az öt elv alapvető feltétele a fent körvonalazott politika megvalósításának.

| 5.4.3 | A javasolt szöveg hagyományos módon emlékeztet arra, hogy az itt önálló alapokon nyugvó követelményeket az EU egyéb politikaterületei kialakításakor sem szabad figyelmen kívül hagyni. |
| --- | --- |

5.4.3

A javasolt szöveg hagyományos módon emlékeztet arra, hogy az itt önálló alapokon nyugvó követelményeket az EU egyéb politikaterületei kialakításakor sem szabad figyelmen kívül hagyni.

| 5.4.4 | Elengedhetetlen bizonyos mutatók figyelembe vétele, mindenekelőtt ezen intézkedések kidolgozásakor. A magas szintű védelem koncepciója keretében különösen azokra a rendelkezésre álló gazdasági és társadalmi adatokra kell tekintettel lenni, amelyekkel pontosan meghatározható a fogyasztó piaci viselkedése termékek és szolgáltatások vásárlásakor vagy használatakor. Ezen túlmenően a fogyasztói keresetek nyomatékos elismerését is rögzíteni kell. |
| --- | --- |

5.4.4

Elengedhetetlen bizonyos mutatók figyelembe vétele, mindenekelőtt ezen intézkedések kidolgozásakor. A magas szintű védelem koncepciója keretében különösen azokra a rendelkezésre álló gazdasági és társadalmi adatokra kell tekintettel lenni, amelyekkel pontosan meghatározható a fogyasztó piaci viselkedése termékek és szolgáltatások vásárlásakor vagy használatakor. Ezen túlmenően a fogyasztói keresetek nyomatékos elismerését is rögzíteni kell.

| 5.4.5 | A 153a. cikk az itt javasolt megfogalmazásban meghatározza, milyen politikát kövessen a Tanács.
  A vitatott kérdések között szerepel többek között az irányelvek közvetlen hatályának kérdése. A javasolt megfogalmazás a harmonizáció eszközeként a rendeleteket részesíti előnyben, ami tárgytalanná teszi az irányelvek hatásáról folytatandó vitát. Az eredmény egy olyan rugalmas megközelítés, amely a tagállamoknak lehetőséget ad az állásfoglalásra, amennyiben védőintézkedéseket áll szándékukban fenntartani vagy bevezetni.
  Ez a megoldás elősegíti a maximális – de mindig eseti elbírálás alá eső – harmonizációt. |
| --- | --- |

5.4.5

A 153a. cikk az itt javasolt megfogalmazásban meghatározza, milyen politikát kövessen a Tanács.

A vitatott kérdések között szerepel többek között az irányelvek közvetlen hatályának kérdése. A javasolt megfogalmazás a harmonizáció eszközeként a rendeleteket részesíti előnyben, ami tárgytalanná teszi az irányelvek hatásáról folytatandó vitát. Az eredmény egy olyan rugalmas megközelítés, amely a tagállamoknak lehetőséget ad az állásfoglalásra, amennyiben védőintézkedéseket áll szándékukban fenntartani vagy bevezetni.

Ez a megoldás elősegíti a maximális – de mindig eseti elbírálás alá eső – harmonizációt.

| 5.4.6 | A 153. cikk szövege végül újítást is tartalmaz, amennyiben a Szerződés 230. cikke alapján a fogyasztóvédelmi szervezeteket címzettnek tekinti. Más szóval: a fogyasztói szervezetek közvetlenül nyújthatnak be keresetet a Bírósághoz olyan közösségi jogi aktusok ellen, amelyekben sérülnek a Szerződés rendelkezései. |
| --- | --- |

5.4.6

A 153. cikk szövege végül újítást is tartalmaz, amennyiben a Szerződés 230. cikke alapján a fogyasztóvédelmi szervezeteket címzettnek tekinti. Más szóval: a fogyasztói szervezetek közvetlenül nyújthatnak be keresetet a Bírósághoz olyan közösségi jogi aktusok ellen, amelyekben sérülnek a Szerződés rendelkezései.

6.   Összegzés: javaslat új jogalapra

A fent jegyzetteket tekintetbe véve a javasolt megfogalmazás a következő:

153. cikk

„1.   A Közösségi politika a fogyasztókat érintő kérdések vonatkozásában hozzájárul a következő célok eléréséhez:

| — | A fogyasztók tájékoztatáshoz, oktatáshoz, részvételhez és az érdekeik védelmét és képviseletét célzó önszerveződéshez való jogainak megerősítése, mindenekelőtt az egyéni és kollektív jogok e területen való elismerésével; |
| --- | --- |

—

A fogyasztók tájékoztatáshoz, oktatáshoz, részvételhez és az érdekeik védelmét és képviseletét célzó önszerveződéshez való jogainak megerősítése, mindenekelőtt az egyéni és kollektív jogok e területen való elismerésével;

| — | A fogyasztók egészségének és biztonságának védelme; |
| --- | --- |

—

A fogyasztók egészségének és biztonságának védelme;

| — | A fogyasztók jogi, gazdasági, társadalmi és kulturális érdekeinek megerősítése. |
| --- | --- |

—

A fogyasztók jogi, gazdasági, társadalmi és kulturális érdekeinek megerősítése.

2.   A Közösségi politika a fogyasztóvédelem területén a legmagasabb szintű védelemre törekszik. Alapját a következő elvek képezik:

| — | a megelőzés elve, |
| --- | --- |

—

a megelőzés elve,

| — | a fogyasztók jogai és érdekei megsértésének hatékony jogorvoslatára vonatkozó elv; |
| --- | --- |

—

a fogyasztók jogai és érdekei megsértésének hatékony jogorvoslatára vonatkozó elv;

| — | az az elv, mely szerint a kockázatokozó fizet, |
| --- | --- |

—

az az elv, mely szerint a kockázatokozó fizet,

| — | a fenntartható fogyasztás politikája fejlesztésének elve; |
| --- | --- |

—

a fenntartható fogyasztás politikája fejlesztésének elve;

| — | a fogyasztók – az érdekeiket képviselő testületek általi – részvételének elve az előírások kidolgozásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

—

a fogyasztók – az érdekeiket képviselő testületek általi – részvételének elve az előírások kidolgozásában és alkalmazásában.

3.   A fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb közösségi politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor.

4.   Fogyasztóvédelmi politikájának kidolgozásakor a Közösség figyelembe veszi

| — | a fogyasztóknak biztosított magas szintű védelmet az összes tagállamban; |
| --- | --- |

—

a fogyasztóknak biztosított magas szintű védelmet az összes tagállamban;

| — | a rendelkezésre álló gazdasági és társadalmi adatokat a piacon felkínált termékek és szolgáltatások megvételére és használatára vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló gazdasági és társadalmi adatokat a piacon felkínált termékek és szolgáltatások megvételére és használatára vonatkozóan;

| — | a kereseti jog hatékonyságát a fogyasztók jogainak és érdekeinek sérülése esetén, beleértve az egyesületi keresetek elismerését is. |
| --- | --- |

—

a kereseti jog hatékonyságát a fogyasztók jogainak és érdekeinek sérülése esetén, beleértve az egyesületi keresetek elismerését is.

153-a cikk

1.   A Tanács a 251. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően megfelelő intézkedéseket tehet, hogy hozzájáruljon a 153. cikk (1) bekezdésében megnevezett célok megvalósításához. Ezeket az intézkedéseket rendszeresen felülvizsgálják annak garantálása érdekében, hogy folyamatosan a fogyasztóvédelem magas szintjét biztosítsák.

2.   Az (1) bekezdés szerint alkalmazandó harmonizációs intézkedések nem akadályozzák a tagállamokat szigorúbb védőintézkedések fenntartásában vagy bevezetésében. Ezeknek az intézkedéseknek összeegyeztethetőknek kell lenniük e szerződéssel. Az intézkedésekről értesíteni kell a Bizottságot.

3.   A Bizottság a (3) bekezdésben említett értesítésektől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti intézkedéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett intézkedések nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem hoz határozatot, az intézkedést jóváhagyottnak kell tekinteni. Ha az ügy összetettsége indokolja, az említett határidő legfeljebb egy évre meghosszabbítható. Ez esetben erről a tagállam az első hat hónapos határidőn belül értesítést kap.

4.   A Bizottság szoros együttműködésben a tagállamokkal biztosítja a fogyasztók jogainak és érdekeinek védelmében elhatározott intézkedések hatékony végrehajtását. Nevezetesen: minden tagállam kötelezően megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy

| a) | a kötelezettségeket és tilalmakat tartalmazó fogyasztóvédelmi intézkedések megsértése esetén hatékony, arányos és elrettentő hatású szankciókat vezethessen be és alkalmazhasson; |
| --- | --- |

a)

a kötelezettségeket és tilalmakat tartalmazó fogyasztóvédelmi intézkedések megsértése esetén hatékony, arányos és elrettentő hatású szankciókat vezethessen be és alkalmazhasson;

| b) | véget vethessen az ilyen jellegű visszaéléseknek; |
| --- | --- |

b)

véget vethessen az ilyen jellegű visszaéléseknek;

| c) | egyszerűsített bírósági és bíróságon kívüli eljárásokat vezethessen be a fogyasztók jogai és érdekei megsértésének megelőzése és jogorvoslata érdekében, valamint méltányos kárpótlást az elszenvedett károkért. |
| --- | --- |

c)

egyszerűsített bírósági és bíróságon kívüli eljárásokat vezethessen be a fogyasztók jogai és érdekei megsértésének megelőzése és jogorvoslata érdekében, valamint méltányos kárpótlást az elszenvedett károkért.

5.   Azon fogyasztóvédelmi szervezetek, amelyeket a tagállamok nemzeti joga vagy az Európai Bizottság a szabályoknak megfelelően elismert, a Szerződés 230. cikke értelmében a jelen és a 153. cikk alapján hozott intézkedések címzettjeinek tekintendők.”

Brüsszel, 2006. április 20.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ahogy az EGSZB többek között „Fogyasztóvédelmi politika a bővítés után” című véleményében figyelmeztetett erre (HL C 221, 2005.9.8.), és ahogy – a fogyasztói érdekek új tagállamokban történő támogatása és védelme tárgyában készített jelentésében (előadó: Henrik Dam Kristensen, PE 359.904/02-00) – az Európai Parlament ugyancsak elismerte ezt. Az említett igények figyelembevételét egyébként elősegíthetné, ha önrendelkezési és társrendelkezési eljárásokat, a perek rendezésére pedig alternatív módszereket alakítanának ki.

1

(2)  Ez egyértelműen kiolvasható a 2005. május 11-én elfogadott, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló, új, 2005/29/EK irányelvből (HL L 149, 2005.6.11.), az Európai Bizottság közösségi cselekvési programjából az egészségügy és a fogyasztóvédelem területén (2007–2013) [COM(2005) 115 final], valamint az eladások belső piacon való támogatásáról szóló irányelvjavaslat [COM(2005) 462 final, 2005. 09. 27.] visszavonásából.

2

(3)  A 2005. október 14-i meghallgatás résztvevői: Carlos Almaraz, (UNICE), Thierry Bourgoignie professzor, (Université du Québec, Montréal), Nuria Rodríguez, (Fogyasztóvédelmi Szervezetek Európai Irodája), Denis Labatut és Kalliopi Spyridaki, (UGAL – Union of Groups of Independant Retailers of Europe), Jon-Andreas Lange, (Forbrukerradet – Norvégia Fogyasztóinak Tanácsa), William Vidonja, (CEA), Patrick von Braunmühl, (Verbraucherzentrale Bundesverband – VZBV) és Hubert J.J. van Breemen, (VNO NVW).

3

Ezenkívül írásbeli választ kaptunk a több tucat európai jogásznak és tudósnak elküldött kérdőívre a következőktől: Thierry Bourgoignie professzor, (Université du Québec, Montreal), Jean Calais-Auloy professzor, (Faculté de Droit et des Sciences Economiques de Montpellier), Mr Stephen Crampton, (Which?), Mário Frota professzor, (APDC - Associaçăo Portuguesa de Direito do Consumo), Cornelia Kutterer, (Bureau Européen des Unions de Consommateurs), Jon-Andreas Lange, (Forbrukerradet – The Consumer Council of Norway), René-Claude Mäder, (CLCV - Consommation, Logement et Cadre de Vie), Stephen Weatherill professzor (ECLG), Hans Micklitz professzor, (Institut für Europäisches Wirtschafts- und Verbraucherrecht e.V. Universität Bamberg), Gaëlle Patetta, (UFC–Que Choisir?), Norbert Reich professzor, (Universität Bremen Fachbereich Rechtswissenschaften), az UNICE-tól, valamint az Euro Commerce-től.

(4)  A fogyasztói politikának az idézett cikken kívül az EK-Szerződés számos további rendelkezése is alapjául szolgál, nevezetesen a tagállamoknak a preambulumban kifejezett szándéka, „hogy a fenntartható fejlődés elvének figyelembevételével és a belső piac megvalósításának, a megerősített kohéziónak és a környezetvédelemnek a keretében előmozdítsák népeik gazdasági és társadalmi fejlődését”, illetve „hogy országaik állampolgárai számára közös uniós polgárságot hoznak létre”, továbbá az EK-Szerződés 2. és 6. cikkének rendelkezései, valamint az EK-Szerződés a Nizzai Szerződésből következő változatának 2. cikkében, a 3. cikk (1) bekezdés t) betűjében, a 17. cikk (2) bekezdésében, a 33. cikk (1) bekezdés e) betűjében, a 34. cikk (2) bekezdés második albekezdésében, a 75. cikk (3) bekezdés második albekezdésében, a 81. cikk (3) bekezdésében és a 87. cikk (2) bekezdés a) betűjében olvasható rendelkezései.

4

(5)  A C-376/98. sz. Németországi Szövetségi Köztársaság kontra Európai Parlament és Európai Unió Tanácsa ügyben 2000. október 5-én hozott ítélet (EBHT 2000., I-8419. o., különös tekintettel a 76–89. pontokra).

5

(6)  Lásd a 29/77. sz. S.A. Roquette Frères kontra francia állam ügyben 1977. október 20-én hozott ítéletet. (EBHT 1977, 1835. o.)

6

(7)  C-376/98, EBHT 2000, I-8419. o., Németországi Szövetségi Köztársaság kontra Európai Parlament és Európai Unió Tanácsa.

7

---

I. MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

Az alábbi módosító indítványok a viták során elutasításra kerültek, de megkapták a leadott szavazatok legalább egynegyedét:

1.3. pont

A pontot el kell hagyni.

Indokolás

Az 1.3. pont egy túlságosan erős kijelentést tartalmaz: „A Maastrichti Szerződés elfogadásával a 129-A cikk vált a fogyasztóvédelmi politika új jogalapjává az Európai Unióban. Hamarosan elégtelennek bizonyult azonban arra, hogy e területen teljes értékű politika kialakításának alapjául szolgáljon.” Ezt a komoly kritikát semmilyen bizonyíték nem támasztja alá.

A szavazás eredménye:

Mellette: 23

Ellene: 39

Tartózkodás: 5

1.4. pont

A pontot el kell hagyni.

Indokolás

Az 1.4. pont egy túlságosan erős kijelentést tartalmaz: „Az évek során az alkalmazása során jelentkező hiányosságok még jobban kiemelték e jogalap gyenge pontjait, amelyek megkérdőjelezik, hogy megfelelő és hatékony eszköz-e a valódi, közösségi szintű, fogyasztói érdekvédelmi politika előmozdítására.” Ezt a komoly kritikát semmilyen bizonyíték nem támasztja alá.

A szavazás eredménye:

Mellette: 23

Ellene: 39

Tartózkodás: 5

1.5. pont

A pontot el kell hagyni.

Indokolás

Az 1.5. pont egy túlságosan erős kijelentést tartalmaz: „Az Amszterdami Szerződés új, 153. cikke által bevezetett módosítások nem voltak alkalmasak arra, hogy kiküszöböljék a sérelmezett hiányosságokat, és az akkoriban elfogadásra váró Európai Alkotmány kapcsán megfogalmazott szövegváltozatok sem tértek ki érdemben ezekre a kérdésekre.” Ezt a komoly kritikát semmilyen bizonyíték nem támasztja alá.

A szavazás eredménye:

Mellette: 23

Ellene: 39

Tartózkodás: 5

4.6.1. pont

A pont teljes egészében törlendő.

Indokolás

A törlésre javasolt pont következtében a fogyasztói politika közösségi hatáskörbe kerülne, ami megfosztaná a tagállamokat attól a lehetőségtől, hogy szigorúbb rendelkezéseket alkalmazzanak ezen a területen.

A szavazás eredménye:

Mellette: 26

Ellene: 35

Tartózkodás: 8

4.6.7. pont

A pontot el kell hagyni.

Indokolás

Nem kívánatos, hogy a fogyasztói szervezetek közvetlenül nyújthassanak be keresetet a Bírósághoz, hiszen akkor minden érdekvédelmi szervezet követelhetné ezt tagjai számára. Ennek a jognak a biztosítása következtében elfogadhatatlan helyzetek állhatnának elő (ahogyan ez megfigyelhető az Amerikai Egyesült Államokban – egyesületi keresetek).

A szavazás eredménye:

Mellette: 30

Ellene: 38

Tartózkodás: 4

Az 5.4.1. pont

A következő szavakat el kell hagyni:

| — | „Újításnak tekinthető a fogyasztók tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogainak megerősítése, mindenekelőtt az egyéni és kollektív jogok e területen való elismerésével. A felsorolás egyértelműen kifejezésre juttatja, hogy eljárást kell kidolgozni egyesületi
  keresetek esetére, de az is kiderül belőle, hogy rendezni kell a fogyasztók kollektív bevonásának módjait az őket érintő előírások megalkotásába.” |
| --- | --- |

—

„Újításnak tekinthető a fogyasztók tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogainak megerősítése, mindenekelőtt az egyéni és kollektív jogok e területen való elismerésével. A felsorolás egyértelműen kifejezésre juttatja, hogy eljárást kell kidolgozni egyesületi
  keresetek esetére, de az is kiderül belőle, hogy rendezni kell a fogyasztók kollektív bevonásának módjait az őket érintő előírások megalkotásába.”

Indokolás

Nem kívánatos, hogy a fogyasztói szervezetek közvetlenül nyújthassanak be keresetet a Bírósághoz, hiszen akkor minden érdekvédelmi szervezet követelhetné ezt tagjai számára. Ennek a jognak a biztosítása következtében elfogadhatatlan helyzetek állhatnának elő (ahogyan ez megfigyelhető az Amerikai Egyesült Államokban – egyesületi keresetek).

A szavazás eredménye:

Mellette: 30

Ellene: 40

Tartózkodás: 3

5.4.4. pont

Az utolsó mondatot el kell hagyni:

| 5.4.4 | „Elengedhetetlen bizonyos mutatók figyelembe vétele, mindenekelőtt ezen intézkedések kidolgozásakor. A magas szintű védelem koncepciója keretében különösen azokra a rendelkezésre álló gazdasági és társadalmi adatokra kell tekintettel lenni, amelyekkel pontosan meghatározható a fogyasztó piaci viselkedése termékek és szolgáltatások vásárlásakor vagy használatakor. Ezen túlmenően a fogyasztói keres
  etek nyomatékos elismerését is rögzíteni kell.” |
| --- | --- |

5.4.4

Indokolás

Nem kívánatos, hogy a fogyasztói szervezetek közvetlenül nyújthassanak be keresetet a Bírósághoz, hiszen akkor minden érdekvédelmi szervezet követelhetné ezt tagjai számára. Ennek a jognak a biztosítása következtében elfogadhatatlan helyzetek állhatnának elő (ahogyan ez megfigyelhető az Amerikai Egyesült Államokban – egyesületi keresetek).

A szavazás eredménye:

Mellette: 27

Ellene: 42

Tartózkodás: 4

5.4.6. pont

A pontot el kell hagyni.

Indokolás

Nem kívánatos, hogy a fogyasztói szervezetek közvetlenül nyújthassanak be keresetet a Bírósághoz, hiszen akkor minden érdekvédelmi szervezet követelhetné ezt tagjai számára. Ennek a jognak a biztosítása következtében elfogadhatatlan helyzetek állhatnának elő (ahogyan ez megfigyelhető az Amerikai Egyesült Államokban – egyesületi keresetek).

A szavazás eredménye:

Mellette: 26

Ellene: 44

Tartózkodás: 2

6. pont

A pontot el kell hagyni.

Indokolás

A 6. pontban a fogyasztóvédelmi politika új jogi alapjára vonatkozó ambiciózus javaslat található. Ahogyan azt az 1.3., 1.4. és 1.5. pontokban is láthatjuk, a vélemény szövege nem tartalmaz elegendő bizonyítékot arra, hogy az ilyen változtatások valóban szükségesek. A fogyasztóvédelmi politika jelenlegi jogi alapjának széles körű módosítására irányuló kezdeményezés helyett a véleményt inkább a valódi érvekre való összpontosítás terén kellene megerősíteni, annak vonatkozásában, hogy az új jogi alapnak miért kell kiemelkedő fontosságot tulajdonítani a Szerződés szövegének következő átdolgozása során.

A szavazás eredménye:

Mellette: 23

Ellene: 39

Tartózkodás: 5

153. cikk

A 4. pontban az utolsó francia bekezdés törlendő.

„a kereseti jog hatékonyságát a fogyasztók jogainak és érdekeinek sérülése esetén, beleértve az egyesületi keresetek elismerését is.”

Indokolás

Nem kívánatos, hogy a fogyasztói szervezetek közvetlenül nyújthassanak be keresetet a Bírósághoz, hiszen akkor minden érdekvédelmi szervezet követelhetné ezt tagjai számára. Ennek a jognak a biztosítása következtében elfogadhatatlan helyzetek állhatnának elő (ahogyan ez megfigyelhető az Amerikai Egyesült Államokban – egyesületi keresetek).

A szavazás eredménye:

Mellette: 27

Ellene: 44

Tartózkodás: 2

153-A cikk

A 153-A cikknek, amelynek a Szerződésbe történő beillesztését javasolja a vélemény, törölni kell a 4. pontját.

Indokolás

A pont a fogyasztóvédelmi politikát a belső piac szabályainak vetné alá. Ez nincs összhangban a vélemény többi részében leírtakkal.

A szavazás eredménye:

Mellette: 27

Ellene: 34

Tartózkodás: 14

---

II. MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A szekció véleményéből az alábbi szövegrészt elutasították, hogy egy, a Közgyűlés által elfogadott módosítás kerülhessen a helyébe, azonban a szavazók több mint egynegyede mellette voksolt:

6. pont, 153-A cikk

| 2. | A harmonizációs intézkedéseknek elsődlegesen rendelet formájában kell megjelenniük. |
| --- | --- |

2.

A harmonizációs intézkedéseknek elsődlegesen rendelet formájában kell megjelenniük.

A szavazás eredménye:

A pont törlése mellett: 31 szavazat,

ellene: 24,

tartózkodás: 14

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/80 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/80

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé”

(COM(2005) 474 final)

(2006/C 185/14)

2005. október 19-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció véleményét 2006. március 28-án elfogadta. (Előadó: Ernst Erik Ehnmark.)

2006. április 20–21-én tartott, 426. plenáris ülésén (az április 20-i ülésnapon) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 38 igen szavazattal 1 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A vélemény összefoglalása

| 1.1 | A lisszaboni stratégia a horizontális intézkedések hosszú sorát nyújtja annak érdekében, hogy Európa versenyképességét fokozó keretet hozzon létre. Eddig hiányzott az ágazati megközelítés. Az Európai Bizottság új közleményével az EU újabb lépést tesz a közös európai iparpolitika létrehozása felé. A közös politika, illetve a közös prioritások csak fokozzák Európa globális versenyképességét. Igencsak örvendetes tehát az Európai Bizottság közleménye az integrált iparpolitika keretéről. |
| --- | --- |

1.1

A lisszaboni stratégia a horizontális intézkedések hosszú sorát nyújtja annak érdekében, hogy Európa versenyképességét fokozó keretet hozzon létre. Eddig hiányzott az ágazati megközelítés. Az Európai Bizottság új közleményével az EU újabb lépést tesz a közös európai iparpolitika létrehozása felé. A közös politika, illetve a közös prioritások csak fokozzák Európa globális versenyképességét. Igencsak örvendetes tehát az Európai Bizottság közleménye az integrált iparpolitika keretéről.

| 1.2 | Az EGSZB támogatja a közlemény széles körű elemzését a 27 gyáripari ágazatot érintő szükséges támogatási intézkedésekről. Az EGSZB szintén támogatja 14 ágazati és ágazatközi munkacsoport felállítását azzal a céllal, hogy azok fogalmazzanak meg konkrétabb intézkedéseket az európai ipar versenyképességének ösztönzésére. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB támogatja a közlemény széles körű elemzését a 27 gyáripari ágazatot érintő szükséges támogatási intézkedésekről. Az EGSZB szintén támogatja 14 ágazati és ágazatközi munkacsoport felállítását azzal a céllal, hogy azok fogalmazzanak meg konkrétabb intézkedéseket az európai ipar versenyképességének ösztönzésére.

| 1.3 | A közlemény ugyanakkor elmulasztja tárgyalni az európai iparpolitika kialakításának és végrehajtásának bizonyos alapvető fontosságú szempontjait. A végrehajtás felelőssége az Európai Bizottság egyéb szervezeti egységeire, a nemzeti és regionális hatóságokra, valamint magára az iparra hárul. A feladatkörök kérdései továbbra is átgondolásra várnak. |
| --- | --- |

1.3

A közlemény ugyanakkor elmulasztja tárgyalni az európai iparpolitika kialakításának és végrehajtásának bizonyos alapvető fontosságú szempontjait. A végrehajtás felelőssége az Európai Bizottság egyéb szervezeti egységeire, a nemzeti és regionális hatóságokra, valamint magára az iparra hárul. A feladatkörök kérdései továbbra is átgondolásra várnak.

| 1.4 | Különösen az okoz problémát, hogy a közlemény nem emeli ki a munka megosztásának szükségességét az EU és a nemzeti szintek között. A 14 új, ágazati munkacsoport főként európai uniós szinten működik majd. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy kulcsfontosságú a nemzeti szinttel való koordináció kialakítása. Ez időt takarít meg, és az ipar nemigen engedhet meg magának időveszteséget. |
| --- | --- |

1.4

Különösen az okoz problémát, hogy a közlemény nem emeli ki a munka megosztásának szükségességét az EU és a nemzeti szintek között. A 14 új, ágazati munkacsoport főként európai uniós szinten működik majd. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy kulcsfontosságú a nemzeti szinttel való koordináció kialakítása. Ez időt takarít meg, és az ipar nemigen engedhet meg magának időveszteséget.

| 1.5 | A kormányzat innováció és versenyképesség terén betöltött szerepe, valamint a gyáripar és a szolgáltatások határvonalai olyan két terület, amelyre vonatkozólag a közlemény nem nyújt túlzottan sok útmutatást. |
| --- | --- |

1.5

A kormányzat innováció és versenyképesség terén betöltött szerepe, valamint a gyáripar és a szolgáltatások határvonalai olyan két terület, amelyre vonatkozólag a közlemény nem nyújt túlzottan sok útmutatást.

| 1.6 | Az elvégzésre váró munka kapcsán az EGSZB hangsúlyozza az érintettek és különösen a szociális partnerek szoros bevonásának jelentőségét. Az EGSZB rendkívül fontosnak tartja, hogy a szociális partnerek megállapodásokra juthassanak az ipari szerkezetváltás és innováció témájában, ahogy ez már gyakorlat néhány EU-tagállamban. |
| --- | --- |

1.6

Az elvégzésre váró munka kapcsán az EGSZB hangsúlyozza az érintettek és különösen a szociális partnerek szoros bevonásának jelentőségét. Az EGSZB rendkívül fontosnak tartja, hogy a szociális partnerek megállapodásokra juthassanak az ipari szerkezetváltás és innováció témájában, ahogy ez már gyakorlat néhány EU-tagállamban.

| 1.7 | A közleménnyel az EU választ ad a következő kérdésre: „Van-e jövője az európai gyáriparnak?” Az EGSZB a maga részéről kész a lisszaboni stratégia kapcsán létrehozott hálózatba beépíteni az európai iparpolitika kérdéseit. |
| --- | --- |

1.7

A közleménnyel az EU választ ad a következő kérdésre: „Van-e jövője az európai gyáriparnak?” Az EGSZB a maga részéről kész a lisszaboni stratégia kapcsán létrehozott hálózatba beépíteni az európai iparpolitika kérdéseit.

2.   Bevezetés

| 2.1 | A lisszaboni stratégia félidei áttekintése – amelyet 2005 márciusában terjesztettek az Európai Tanács elé – igen vegyes képet nyújtott arról, hogy melyek voltak az első öt év eredményei. |
| --- | --- |

2.1

A lisszaboni stratégia félidei áttekintése – amelyet 2005 márciusában terjesztettek az Európai Tanács elé – igen vegyes képet nyújtott arról, hogy melyek voltak az első öt év eredményei.

| 2.2 | A lisszaboni stratégia elsősorban a gazdasági és ipari növekedés és a foglalkoztatás mennyiségi és minőségi javítása terén nem vezetett sikerre. A globális verseny tekintetében Európa nehézségekkel néz szembe. Az Egyesült Államok és az északi országok számos növekedési és versenyképességi mutató alapján vezető helyet foglalnak el, és a nagy európai gazdaságok messze mögöttük következnek a sorban. A Világgazdasági Fórum által a közelmúltban felállított rangsor szerint az Egyesült Királyság a 13., Németország a 15., Franciaország pedig a 30. helyen áll, ez utóbbi közvetlenül Spanyolország előtt. Másrészről viszont meg kell jegyezni, hogy az új tagállamok némelyike jól teljesít a gazdasági növekedést tekintve: 2005-ben Szlovákiában a GDP növekedési ráta 5,5 %, Lengyelországban pedig 5,4 % volt. |
| --- | --- |

2.2

A lisszaboni stratégia elsősorban a gazdasági és ipari növekedés és a foglalkoztatás mennyiségi és minőségi javítása terén nem vezetett sikerre. A globális verseny tekintetében Európa nehézségekkel néz szembe. Az Egyesült Államok és az északi országok számos növekedési és versenyképességi mutató alapján vezető helyet foglalnak el, és a nagy európai gazdaságok messze mögöttük következnek a sorban. A Világgazdasági Fórum által a közelmúltban felállított rangsor szerint az Egyesült Királyság a 13., Németország a 15., Franciaország pedig a 30. helyen áll, ez utóbbi közvetlenül Spanyolország előtt. Másrészről viszont meg kell jegyezni, hogy az új tagállamok némelyike jól teljesít a gazdasági növekedést tekintve: 2005-ben Szlovákiában a GDP növekedési ráta 5,5 %, Lengyelországban pedig 5,4 % volt.

| 2.3 | A „The Conference Board” nevű üzleti világszervezet által a termelékenység növekedéséről nemrégiben készített felmérés szerint egy tízéves időszakot tekintve a vezető európai gazdaságok egyre inkább lemaradnak az USA-hoz képest. 2005-ben az EU 15 régi tagállamában 0,5 %-kal nőtt a termelékenység, míg az USA-ban 1,8 %-kal, Japánban pedig 1,9 %-kal. |
| --- | --- |

2.3

A „The Conference Board” nevű üzleti világszervezet által a termelékenység növekedéséről nemrégiben készített felmérés szerint egy tízéves időszakot tekintve a vezető európai gazdaságok egyre inkább lemaradnak az USA-hoz képest. 2005-ben az EU 15 régi tagállamában 0,5 %-kal nőtt a termelékenység, míg az USA-ban 1,8 %-kal, Japánban pedig 1,9 %-kal.

| 2.4 | Az Európai Tanács 2005. márciusi határozatait követően az Európai Bizottság jelentős számú javaslatot és közleményt terjesztett elő az év folyamán az ipari szerkezetátalakítás, a termelékenység és a versenyképesség, továbbá a vállalkozási kedv, valamint a kis- és középvállalkozások támogatásának témájában. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Tanács 2005. márciusi határozatait követően az Európai Bizottság jelentős számú javaslatot és közleményt terjesztett elő az év folyamán az ipari szerkezetátalakítás, a termelékenység és a versenyképesség, továbbá a vállalkozási kedv, valamint a kis- és középvállalkozások támogatásának témájában.

| 2.5 | Az új javaslatok palettájáról azonban hiányoztak az olyan törekvések, amely az ágazati ipari kérdések – különösen a gyáripari ügyek – kezelésére, valamint ágazati vagy vertikális támogatási intézkedések megalapozására irányultak volna. Új közleményével – amelynek címe „Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé” – az Európai Bizottság ennek az igénynek igyekszik megfelelni. |
| --- | --- |

2.5

Az új javaslatok palettájáról azonban hiányoztak az olyan törekvések, amely az ágazati ipari kérdések – különösen a gyáripari ügyek – kezelésére, valamint ágazati vagy vertikális támogatási intézkedések megalapozására irányultak volna. Új közleményével – amelynek címe „Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé” – az Európai Bizottság ennek az igénynek igyekszik megfelelni.

3.   A politikai keretre tett új javaslat áttekintése

| 3.1 | A közlemény egy – 27 gyáripari szegmens versenyképességi helyzetének elemzésén alapuló – új folyamat kezdetének tekinthető. |
| --- | --- |

3.1

A közlemény egy – 27 gyáripari szegmens versenyképességi helyzetének elemzésén alapuló – új folyamat kezdetének tekinthető.

| 3.2 | Az elemzés középpontjában az áll, amit maguk a vállalkozások az innováció, a versenyképesség és a növekedés gátjának látnak. A súly a kis- és középvállalkozásokon (KKV-ken) van, ami logikus, hiszen az EU gyáripara túlnyomórészt kis- és középvállalkozásokból áll, amelyek a gyáripai foglalkoztatás 58 %-át adják. Az előkészítő munka során számos érintett véleményét is kikérték. |
| --- | --- |

3.2

Az elemzés középpontjában az áll, amit maguk a vállalkozások az innováció, a versenyképesség és a növekedés gátjának látnak. A súly a kis- és középvállalkozásokon (KKV-ken) van, ami logikus, hiszen az EU gyáripara túlnyomórészt kis- és középvállalkozásokból áll, amelyek a gyáripai foglalkoztatás 58 %-át adják. Az előkészítő munka során számos érintett véleményét is kikérték.

| 3.3 | A közleményben elemzett gyáripari ágazatok négy fő területet fednek le: élelmiszeripar és élettudományokkal kapcsolatos ipar, gépipar és géprendszerek gyártása, divat- és formatervezési ipar, továbbá alapvető és köztes termékeket előállító ipar. Az elemzés konkrétabban többek közt az alábbi iparágakat öleli fel: biotechnológia, gyógyszergyártás, gépgyártás és elektrotechnika, a védelmi iparágak, repülőgép- és űripar, textilipar, valamint bútorgyártás, kerámiaipar, acélgyártás, vegyipar, cellulóz- és papírgyártás. |
| --- | --- |

3.3

A közleményben elemzett gyáripari ágazatok négy fő területet fednek le: élelmiszeripar és élettudományokkal kapcsolatos ipar, gépipar és géprendszerek gyártása, divat- és formatervezési ipar, továbbá alapvető és köztes termékeket előállító ipar. Az elemzés konkrétabban többek közt az alábbi iparágakat öleli fel: biotechnológia, gyógyszergyártás, gépgyártás és elektrotechnika, a védelmi iparágak, repülőgép- és űripar, textilipar, valamint bútorgyártás, kerámiaipar, acélgyártás, vegyipar, cellulóz- és papírgyártás.

| 3.4 | A 27 ágazat versenyképességéről végzett értékelés a következő kritériumokon alapult:






  — | nyitott és versenyképes egységes piac biztosítása, |
| --- | --- | --- |

3.4

A 27 ágazat versenyképességéről végzett értékelés a következő kritériumokon alapult:

—

nyitott és versenyképes egységes piac biztosítása,

| — | tudás, mint például kutatás, innováció és szakképzés; |
| --- | --- |

—

tudás, mint például kutatás, innováció és szakképzés;

| — | jobb szabályozás; |
| --- | --- |

—

jobb szabályozás;

| — | a szinergiák biztosítása a versenyképességi, energia- és környezetvédelmi politikák között; |
| --- | --- |

—

a szinergiák biztosítása a versenyképességi, energia- és környezetvédelmi politikák között;

| — | a teljes és méltányos részvétel biztosítása a globális piacon; |
| --- | --- |

—

a teljes és méltányos részvétel biztosítása a globális piacon;

| — | a társadalmi és gazdasági kohézió elősegítése. |
| --- | --- |

—

a társadalmi és gazdasági kohézió elősegítése.

| 3.5 | Az ágazati következtetések olyan eseteket jelölnek, „ahol egy politikai kihívást a legmagasabb prioritásúnak tekintenek a számos vonatkozó politikai kihívás közül”, a közlemény szövegét idézve. A következtetések még a fenti iránymutatással együtt sem egészen világosak. A biotechnológiában például nagyobb mértékű kutatás iránti igényt rögzítenek, jelentősebb szaktudás iránti igényt azonban nem. A textilipar terén rögzítik a kutatással, a szaktudással és a piacra jutással kapcsolatos igényeket, a kereskedelmi torzulások kiküszöbölésének igényét azonban nem. |
| --- | --- |

3.5

Az ágazati következtetések olyan eseteket jelölnek, „ahol egy politikai kihívást a legmagasabb prioritásúnak tekintenek a számos vonatkozó politikai kihívás közül”, a közlemény szövegét idézve. A következtetések még a fenti iránymutatással együtt sem egészen világosak. A biotechnológiában például nagyobb mértékű kutatás iránti igényt rögzítenek, jelentősebb szaktudás iránti igényt azonban nem. A textilipar terén rögzítik a kutatással, a szaktudással és a piacra jutással kapcsolatos igényeket, a kereskedelmi torzulások kiküszöbölésének igényét azonban nem.

| 3.6 | Az Európai Bizottság 7 fő ágazatközi politikai kezdeményezés elindítását javasolja a közös kihívásoknak való megfelelés és a szinergiák felerősítése céljából. A hét ágazatközi kezdeményezés a következő:






  — | A szellemi tulajdon védelméről és a hamisításról szóló kezdeményezés |
| --- | --- | --- |

3.6

Az Európai Bizottság 7 fő ágazatközi politikai kezdeményezés elindítását javasolja a közös kihívásoknak való megfelelés és a szinergiák felerősítése céljából. A hét ágazatközi kezdeményezés a következő:

—

A szellemi tulajdon védelméről és a hamisításról szóló kezdeményezés

| — | A versenyképességgel, az energiával és a környezettel foglalkozó, magas szintű munkacsoport |
| --- | --- |

—

A versenyképességgel, az energiával és a környezettel foglalkozó, magas szintű munkacsoport

| — | A versenyképesség és a piacra jutás külső szempontjai |
| --- | --- |

—

A versenyképesség és a piacra jutás külső szempontjai

| — | Új jogszabály-egyszerűsítési program |
| --- | --- |

—

Új jogszabály-egyszerűsítési program

| — | Az ágazati szakismeretek fejlesztése |
| --- | --- |

—

Az ágazati szakismeretek fejlesztése

| — | A gyáripar szerkezetátalakításának irányítása |
| --- | --- |

—

A gyáripar szerkezetátalakításának irányítása

| — | Integrált európai megközelítés az ipari fejlesztéssel és kutatással kapcsolatban |
| --- | --- |

—

Integrált európai megközelítés az ipari fejlesztéssel és kutatással kapcsolatban

| 3.7 | Az ágazatközi kezdeményezéseken kívül az Európai Bizottság számos új ágazatspecifikus kezdeményezést is javasol. Ezek a következők: Gyógyszeripari Fórum, az élettudományokkal és a biotechnológiával kapcsolatos stratégia félidős értékelése, a vegyiparral és a védelmi iparral foglalkozó új magas szintű munkacsoportok, európai űrprogram, IKT versenyképességi munkacsoport, valamint a gépipari politikai párbeszéd elindítása. |
| --- | --- |

3.7

Az ágazatközi kezdeményezéseken kívül az Európai Bizottság számos új ágazatspecifikus kezdeményezést is javasol. Ezek a következők: Gyógyszeripari Fórum, az élettudományokkal és a biotechnológiával kapcsolatos stratégia félidős értékelése, a vegyiparral és a védelmi iparral foglalkozó új magas szintű munkacsoportok, európai űrprogram, IKT versenyképességi munkacsoport, valamint a gépipari politikai párbeszéd elindítása.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1 | Az új közlemény az első olyan jelentős törekvés, amely átfogó ágazati kezdeményezések kialakítására irányul a gyáripari versenyképesség és innováció terén. Örvendetes kezdeményezésről beszélhetünk, hiszen a horizontális rendszerek és kezdeményezések nem elegendőek. Felépítése alapján az új közlemény értékes alapot szolgáltat a konkrét lépésekről meghozandó döntésekhez. A kezdeményezés részletes elemzést tartalmaz a növekedés és a versenyképesség témakörében, számos iparágban. |
| --- | --- |

4.1

Az új közlemény az első olyan jelentős törekvés, amely átfogó ágazati kezdeményezések kialakítására irányul a gyáripari versenyképesség és innováció terén. Örvendetes kezdeményezésről beszélhetünk, hiszen a horizontális rendszerek és kezdeményezések nem elegendőek. Felépítése alapján az új közlemény értékes alapot szolgáltat a konkrét lépésekről meghozandó döntésekhez. A kezdeményezés részletes elemzést tartalmaz a növekedés és a versenyképesség témakörében, számos iparágban.

| 4.2 | Az Európai Bizottság a javaslatot a prioritások meghatározására szolgáló keretként mutatta be. A fő problémakört az olyan intézkedések bevezetése jelenti, amelyek a globalizáció kihívásainak való megfelelést célozzák. |
| --- | --- |

4.2

Az Európai Bizottság a javaslatot a prioritások meghatározására szolgáló keretként mutatta be. A fő problémakört az olyan intézkedések bevezetése jelenti, amelyek a globalizáció kihívásainak való megfelelést célozzák.

| 4.3 | Ami hiányzik, az az egyértelmű kapcsolat az EU-szintű törekvések között, továbbá a kormányok, az ipar és az érintettek szükségszerű bevonása nemzeti és regionális szinten. Ez az előttünk álló folyamat során alakítandó ki, főképpen az új ágazati és ágazatközi munkacsoportokban. Így is fennáll azonban annak a nyilvánvaló veszélye, hogy ehhez a megközelítéshez túl sok tervezés, de csak korlátozott mértékű végrehajtás járul majd. |
| --- | --- |

4.3

Ami hiányzik, az az egyértelmű kapcsolat az EU-szintű törekvések között, továbbá a kormányok, az ipar és az érintettek szükségszerű bevonása nemzeti és regionális szinten. Ez az előttünk álló folyamat során alakítandó ki, főképpen az új ágazati és ágazatközi munkacsoportokban. Így is fennáll azonban annak a nyilvánvaló veszélye, hogy ehhez a megközelítéshez túl sok tervezés, de csak korlátozott mértékű végrehajtás járul majd.

| 4.4 | Ennek elkerülésére az EGSZB azt ajánlja, hogy konkrét lépések szülessenek a szükséges mértékű koordináció biztosítására. Ez a különféle érintettek aktív részvételének terét is kiszélesítené. |
| --- | --- |

4.4

Ennek elkerülésére az EGSZB azt ajánlja, hogy konkrét lépések szülessenek a szükséges mértékű koordináció biztosítására. Ez a különféle érintettek aktív részvételének terét is kiszélesítené.

| 4.5 | Az új közlemény – különböző egyéb javaslatokkal és közleményekkel együtt – további lépést jelent az európai iparpolitika létrehozása felé. Realisztikus út ez? Szem előtt tartva az európai ipar előtt álló kihívásokat, az EGSZB úgy véli, hogy valószínűleg ez a legjobb út a gyáripari versenyképesség fokozását, valamint az Unió sajátos előnyeinek – magas szintű tudásbázisának és az igen nagy belső piacnak – kihasználását tekintve. |
| --- | --- |

4.5

Az új közlemény – különböző egyéb javaslatokkal és közleményekkel együtt – további lépést jelent az európai iparpolitika létrehozása felé. Realisztikus út ez? Szem előtt tartva az európai ipar előtt álló kihívásokat, az EGSZB úgy véli, hogy valószínűleg ez a legjobb út a gyáripari versenyképesség fokozását, valamint az Unió sajátos előnyeinek – magas szintű tudásbázisának és az igen nagy belső piacnak – kihasználását tekintve.

| 4.6 | Az Európai Bizottság siet hangsúlyozni, hogy szándéka az, hogy az új közlemény összhangban álljon a lisszaboni stratégiával és hozzájáruljon e stratégia törekvéseinek összességéhez. A tényleges végrehajtás felelőssége – ami a kutatás bővítését, az oktatást vagy a szabályozást illeti – az Európai Bizottság egyéb szervezeti egységeire, valamint a nemzeti és regionális testületekre hárul majd. A tervezést és a végrehajtást össze kell hangolni. |
| --- | --- |

4.6

Az Európai Bizottság siet hangsúlyozni, hogy szándéka az, hogy az új közlemény összhangban álljon a lisszaboni stratégiával és hozzájáruljon e stratégia törekvéseinek összességéhez. A tényleges végrehajtás felelőssége – ami a kutatás bővítését, az oktatást vagy a szabályozást illeti – az Európai Bizottság egyéb szervezeti egységeire, valamint a nemzeti és regionális testületekre hárul majd. A tervezést és a végrehajtást össze kell hangolni.

| 4.7 | Az európai bizottsági megközelítés némileg kétértelmű. További átgondolást igényel a horizontális programok és az új ágazati törekvések közötti egyensúly. |
| --- | --- |

4.7

Az európai bizottsági megközelítés némileg kétértelmű. További átgondolást igényel a horizontális programok és az új ágazati törekvések közötti egyensúly.

| 4.8 | A közlemény nem jelöl meg erőforrásokat a különböző tevékenységekhez. Ehelyett a szükséges erőforrások európai uniós szinten a versenyképességi és innovációs programból, a kutatási keretprogramból, a strukturális alapokból és az oktatási programokból várhatók, hogy a legjelentősebbeket említsük. A politikák és erőforrások koordinálása nehéz és kényes feladat lesz, főként, mivel a rendelkezésre álló európai uniós pénzügyi erőforrások viszonylag korlátozottak a szükségletekhez és az igényekhez képest. |
| --- | --- |

4.8

A közlemény nem jelöl meg erőforrásokat a különböző tevékenységekhez. Ehelyett a szükséges erőforrások európai uniós szinten a versenyképességi és innovációs programból, a kutatási keretprogramból, a strukturális alapokból és az oktatási programokból várhatók, hogy a legjelentősebbeket említsük. A politikák és erőforrások koordinálása nehéz és kényes feladat lesz, főként, mivel a rendelkezésre álló európai uniós pénzügyi erőforrások viszonylag korlátozottak a szükségletekhez és az igényekhez képest.

| 4.9 | Az új, fejlett gyártási eljárások és berendezések alkalmazásának bevezetéséhez – különösen a kis- és középvállalkozásoknál – kedvező feltételekkel felvehető hitelekre van szükség. Az EBB-t és az EBA-t szorosan be kellene vonni az ágazati és ágazatközi tervezési csoportok munkájába. |
| --- | --- |

4.9

Az új, fejlett gyártási eljárások és berendezések alkalmazásának bevezetéséhez – különösen a kis- és középvállalkozásoknál – kedvező feltételekkel felvehető hitelekre van szükség. Az EBB-t és az EBA-t szorosan be kellene vonni az ágazati és ágazatközi tervezési csoportok munkájába.

| 4.10 | Az új javaslatban az Európai Bizottság az uniós szintre összpontosít, míg a regionális szempontok csupán kis mértékben érvényesülnek. A nagyvárosi területek abból eredő jelentőségére, hogy óriási lehetőség rejlik bennük az ipari innováció és versenyképesség előmozdítására, nem tér ki az elemzés. Ezt a témát, valamint a regionális iparpolitikát érintő kérdéseket az előttünk álló folyamat során kell áttekinteni. |
| --- | --- |

4.10

Az új javaslatban az Európai Bizottság az uniós szintre összpontosít, míg a regionális szempontok csupán kis mértékben érvényesülnek. A nagyvárosi területek abból eredő jelentőségére, hogy óriási lehetőség rejlik bennük az ipari innováció és versenyképesség előmozdítására, nem tér ki az elemzés. Ezt a témát, valamint a regionális iparpolitikát érintő kérdéseket az előttünk álló folyamat során kell áttekinteni.

| 4.10.1 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság nem tesz külön javaslatokat a különösen nagy regionális koncentrációt felmutató ipari ágazatok esetében. |
| --- | --- |

4.10.1

Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság nem tesz külön javaslatokat a különösen nagy regionális koncentrációt felmutató ipari ágazatok esetében.

| 4.11 | A három fő téma, amelybe a versenyképességi intézkedésekről megkérdezett ipari szereplők és érintett felek válaszai sorolhatók, az alábbi: a kutatás és az azzal való kapcsolatok elmélyítése, az oktatás és a képzés kiszélesítése, különösen a szakképzés terén, valamint a pénzügyi támogatásokhoz való hozzáférés megkönnyítése, főként a vállalkozások és a mikrovállalkozások számára. |
| --- | --- |

4.11

A három fő téma, amelybe a versenyképességi intézkedésekről megkérdezett ipari szereplők és érintett felek válaszai sorolhatók, az alábbi: a kutatás és az azzal való kapcsolatok elmélyítése, az oktatás és a képzés kiszélesítése, különösen a szakképzés terén, valamint a pénzügyi támogatásokhoz való hozzáférés megkönnyítése, főként a vállalkozások és a mikrovállalkozások számára.

| 4.12 | Az új közlemény által vizsgált gyáripari ágazatok többségénél az ágazati szakismeretek növelését olyan pontként említik, „ahol egy politikai kihívást a legmagasabb prioritásúnak tekintenek”, a közleményből idézve. A szaktudással, illetve annak növelésével összefüggő kérdések alapvető fontosságúak. A szaktudással összefüggő kérdéskör kapcsán javasolt ágazatközi kezdeményezés keretében remélhetőleg újító erejű javaslatok születnek majd. |
| --- | --- |

4.12

Az új közlemény által vizsgált gyáripari ágazatok többségénél az ágazati szakismeretek növelését olyan pontként említik, „ahol egy politikai kihívást a legmagasabb prioritásúnak tekintenek”, a közleményből idézve. A szaktudással, illetve annak növelésével összefüggő kérdések alapvető fontosságúak. A szaktudással összefüggő kérdéskör kapcsán javasolt ágazatközi kezdeményezés keretében remélhetőleg újító erejű javaslatok születnek majd.

| 4.13 | Az Európai Bizottság kevés figyelmet szentel a kormányzatok jelentős szerepének az ipar és különösen a gyáripar számára biztosítandó egyenlő esélyek nyújtásában. A munka kapcsán kétségkívül számos észrevétel fog majd születni arra vonatkozóan, hogy a kormányzatok hogyan tudják támogatni az ipart az oktatás, a szállítási rendszerek, az energia, valamint az IKT-hálózatok terén, csak hogy néhány példát említsünk. |
| --- | --- |

4.13

Az Európai Bizottság kevés figyelmet szentel a kormányzatok jelentős szerepének az ipar és különösen a gyáripar számára biztosítandó egyenlő esélyek nyújtásában. A munka kapcsán kétségkívül számos észrevétel fog majd születni arra vonatkozóan, hogy a kormányzatok hogyan tudják támogatni az ipart az oktatás, a szállítási rendszerek, az energia, valamint az IKT-hálózatok terén, csak hogy néhány példát említsünk.

| 4.14 | A közlemény nem tárgyalja azt a tényt, hogy a gyáripar és a szolgáltatások közötti határvonal egyre inkább elmosódik. Mit jelent ez az emberi erőforrások, a piaci megközelítések és az azokra való kijutás, a szabályozás és a finanszírozási forrásokhoz való hozzájutás szempontjából? |
| --- | --- |

4.14

A közlemény nem tárgyalja azt a tényt, hogy a gyáripar és a szolgáltatások közötti határvonal egyre inkább elmosódik. Mit jelent ez az emberi erőforrások, a piaci megközelítések és az azokra való kijutás, a szabályozás és a finanszírozási forrásokhoz való hozzájutás szempontjából?

| 4.15 | Ami a KKV-k finanszírozási forrásokhoz való hozzájutását illeti, megjegyzendő, hogy a 27 ágazat széles körű elemzése során csupán öt területen – a gyógyszeripar, a biotechnológia, az orvosi eszközök előállítása, valamint a gépgyártás és az elektrotechnika terén – rögzítettek konkrétabb igényt. Eléggé meglepő, hogy a fenti igény nem jelentkezett az alapvető és köztes termékeket előállító iparban, hogy csak egy példát említsünk. |
| --- | --- |

4.15

Ami a KKV-k finanszírozási forrásokhoz való hozzájutását illeti, megjegyzendő, hogy a 27 ágazat széles körű elemzése során csupán öt területen – a gyógyszeripar, a biotechnológia, az orvosi eszközök előállítása, valamint a gépgyártás és az elektrotechnika terén – rögzítettek konkrétabb igényt. Eléggé meglepő, hogy a fenti igény nem jelentkezett az alapvető és köztes termékeket előállító iparban, hogy csak egy példát említsünk.

5.   Az európai iparpolitika létrehozása felé

| 5.1 | Az Európai Bizottság új közleményével az EU újabb lépést tesz a közös európai iparpolitika keretének létrehozása felé. Ez üdvözlendő, hiszen a közös politika, illetve a közös prioritások csak fokozzák Európa globális versenyképességét. Ugyanakkor szükséges az is, hogy az európai iparpolitikát az olyan struktúrák kontextusában szemléljük, amelyeket többek között az ipar támogatásának céljából (oktatatás és kutatás, hogy csak két példát említsünk), illetve a munkavállalókkal való konzultáció céljából hoztak létre. A fenntartható versenyképesség Európában nem valósítható meg a társadalom és a polgárok teljes körű részvétele nélkül. |
| --- | --- |

5.1

Az Európai Bizottság új közleményével az EU újabb lépést tesz a közös európai iparpolitika keretének létrehozása felé. Ez üdvözlendő, hiszen a közös politika, illetve a közös prioritások csak fokozzák Európa globális versenyképességét. Ugyanakkor szükséges az is, hogy az európai iparpolitikát az olyan struktúrák kontextusában szemléljük, amelyeket többek között az ipar támogatásának céljából (oktatatás és kutatás, hogy csak két példát említsünk), illetve a munkavállalókkal való konzultáció céljából hoztak létre. A fenntartható versenyképesség Európában nem valósítható meg a társadalom és a polgárok teljes körű részvétele nélkül.

| 5.2 | Gyakran állítják, hogy az ipar egyenlő esélyeket kíván, egyértelmű (és nem bürokratikus) jelzőrendszerekkel. Az általánosan elfogadott álláspont a következő: olyan kevés bürokrácia, amennyire csak lehetséges, és általában véve a lehető legtöbb támogatás. A Versenyképességi Tanács egy közelmúltbeli ülésén elhangzottakból idézve: „A miniszterek hangsúlyozták, hogy jogalkotási és szabályozási terheknek nem szabad kedvezőtlen hatást gyakorolniuk a versenyképességre.” Ugyanakkor amellett is szólnak érvek, hogy az uniós közigazgatási kötelezettségek ne csak pusztán költségtényezőként szerepeljenek, hiszen gyakran a 25 különböző nemzeti jogi szabályozás helyére lépnek, és így mérséklik a működési költségeket. Az Európai Bizottság egyik új keletű közleményében amellett érvel, hogy a szabályozási költségeket – melyeknek a közigazgatási kötelezettségek csak egy elemét jelentik – tágabb kontextusban kell vizsgálni, amely figyelembe veszi a szabályozás gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi költségeit és hasznait is. |
| --- | --- |

5.2

Gyakran állítják, hogy az ipar egyenlő esélyeket kíván, egyértelmű (és nem bürokratikus) jelzőrendszerekkel. Az általánosan elfogadott álláspont a következő: olyan kevés bürokrácia, amennyire csak lehetséges, és általában véve a lehető legtöbb támogatás. A Versenyképességi Tanács egy közelmúltbeli ülésén elhangzottakból idézve: „A miniszterek hangsúlyozták, hogy jogalkotási és szabályozási terheknek nem szabad kedvezőtlen hatást gyakorolniuk a versenyképességre.” Ugyanakkor amellett is szólnak érvek, hogy az uniós közigazgatási kötelezettségek ne csak pusztán költségtényezőként szerepeljenek, hiszen gyakran a 25 különböző nemzeti jogi szabályozás helyére lépnek, és így mérséklik a működési költségeket. Az Európai Bizottság egyik új keletű közleményében amellett érvel, hogy a szabályozási költségeket – melyeknek a közigazgatási kötelezettségek csak egy elemét jelentik – tágabb kontextusban kell vizsgálni, amely figyelembe veszi a szabályozás gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi költségeit és hasznait is.

| 5.3 | Kíméletlen a globális verseny, amellyel az EU és más országcsoportok megküzdeni kényszerülnek. Nem lehet kényelmesen hátradőlni. Másrészt Európa számára a növekedés és a versenyképesség sohasem lehet öncélú. Általánosan elismert egyfajta „európai szociális elképzelés” létezése, amelyet a lisszaboni stratégia a következőképpen foglal össze: magas szintű, tudásalapú versenyképesség, magas szintű társadalmi kohéziós törekvések és felelősségteljes környezeti politika. Az európai iparpolitika egyfelől része a lisszaboni stratégiának, másfelől pedig olyan törekvés, amely sok-sok évvel túlmutat a stratégián. Azonban az időbeli távlatoktól függetlenül az iparpolitika a lisszaboni stratégiában megfogalmazott, átfogó prioritások része lesz. |
| --- | --- |

5.3

Kíméletlen a globális verseny, amellyel az EU és más országcsoportok megküzdeni kényszerülnek. Nem lehet kényelmesen hátradőlni. Másrészt Európa számára a növekedés és a versenyképesség sohasem lehet öncélú. Általánosan elismert egyfajta „európai szociális elképzelés” létezése, amelyet a lisszaboni stratégia a következőképpen foglal össze: magas szintű, tudásalapú versenyképesség, magas szintű társadalmi kohéziós törekvések és felelősségteljes környezeti politika. Az európai iparpolitika egyfelől része a lisszaboni stratégiának, másfelől pedig olyan törekvés, amely sok-sok évvel túlmutat a stratégián. Azonban az időbeli távlatoktól függetlenül az iparpolitika a lisszaboni stratégiában megfogalmazott, átfogó prioritások része lesz.

| 5.3.1 | Az Európai Bizottság a fenntartható fejlődésre vonatkozó átdolgozott stratégiát mutatott be, amelyről ez év során később tanácsi határozat születik majd. Az iparpolitikai keret összhangban áll a fenntartható fejlődés stratégiájának prioritásaival. |
| --- | --- |

5.3.1

Az Európai Bizottság a fenntartható fejlődésre vonatkozó átdolgozott stratégiát mutatott be, amelyről ez év során később tanácsi határozat születik majd. Az iparpolitikai keret összhangban áll a fenntartható fejlődés stratégiájának prioritásaival.

| 5.4 | Az európai iparpolitika e tekintetben három elsődleges célra kell, hogy összpontosítson: a tartós versenyképességhez szükséges, elsőbbséget élvező szektorok meghatározására, az ezt a célt megvalósító, elsőbbséget élvező intézkedések kezelésére, illetve a belső piac egységesítésének meggyorsítására, ami az egyik kulcsfontosságú lépés annak ösztönzése érdekében, hogy kialakuljon az egyenlő esélyeket biztosító játéktér. Uniós szinten ez azt jelenti, hogy nagyon oda kell figyelni arra, hogy mi érhető el realisztikusan európai szintű kezdeményezésekkel. A fenti célkitűzéseket tartalmazó iparpolitika valódi hozzáadott értéket nyújthatna az ipar, a nemzeti és regionális kormányzatok, valamint a szociális partnerek és a szervezett civil társadalom számára. |
| --- | --- |

5.4

Az európai iparpolitika e tekintetben három elsődleges célra kell, hogy összpontosítson: a tartós versenyképességhez szükséges, elsőbbséget élvező szektorok meghatározására, az ezt a célt megvalósító, elsőbbséget élvező intézkedések kezelésére, illetve a belső piac egységesítésének meggyorsítására, ami az egyik kulcsfontosságú lépés annak ösztönzése érdekében, hogy kialakuljon az egyenlő esélyeket biztosító játéktér. Uniós szinten ez azt jelenti, hogy nagyon oda kell figyelni arra, hogy mi érhető el realisztikusan európai szintű kezdeményezésekkel. A fenti célkitűzéseket tartalmazó iparpolitika valódi hozzáadott értéket nyújthatna az ipar, a nemzeti és regionális kormányzatok, valamint a szociális partnerek és a szervezett civil társadalom számára.

| 5.5 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság bejelentését egy többféle szempontot és gondolkodásmódot egyesítő munkacsoport felállításáról. Ugyanakkor megítélése szerint még világosabbá kell tenni az iparpolitika és két másik terület között fennálló viszonyt, hogy a nagy európai ipari projektek fejlesztését hátráltató egyes félreértéseket el lehessen oszlatni. |
| --- | --- |

5.5

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság bejelentését egy többféle szempontot és gondolkodásmódot egyesítő munkacsoport felállításáról. Ugyanakkor megítélése szerint még világosabbá kell tenni az iparpolitika és két másik terület között fennálló viszonyt, hogy a nagy európai ipari projektek fejlesztését hátráltató egyes félreértéseket el lehessen oszlatni.

| 5.5.1 | Először is tisztázni kell a versenypolitika és az iparpolitika közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

5.5.1

Először is tisztázni kell a versenypolitika és az iparpolitika közötti kapcsolatot.

| 5.5.2 | Másodszor: az Európai Bizottság a társasági jog korszerűsítését célzó cselekvési tervet mutatott be, melynek egyik eleme a részvényesek jogainak erősítése. Fontos, hogy egy ilyesfajta korszerűsítés ne menjen az ipari beruházások rovására. |
| --- | --- |

5.5.2

Másodszor: az Európai Bizottság a társasági jog korszerűsítését célzó cselekvési tervet mutatott be, melynek egyik eleme a részvényesek jogainak erősítése. Fontos, hogy egy ilyesfajta korszerűsítés ne menjen az ipari beruházások rovására.

| 5.5.3 | A gazdasági ügyek, a belső piac, a versenypolitika és a lisszaboni stratégia tárcáit felügyelő európai biztosok csoportjának egyeztetni kellene annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az inkoherencia kockázata, mely az iparpolitika bármilyen fellendítésének hitelességét és hatékonyságát veszélyezteti. |
| --- | --- |

5.5.3

A gazdasági ügyek, a belső piac, a versenypolitika és a lisszaboni stratégia tárcáit felügyelő európai biztosok csoportjának egyeztetni kellene annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az inkoherencia kockázata, mely az iparpolitika bármilyen fellendítésének hitelességét és hatékonyságát veszélyezteti.

| 5.6 | Az európai iparpolitikának figyelembe kell vennie, hogy az állami szektor számottevő szerepet játszik az ismeretek és az infrastruktúra rendelkezésre bocsátásában, hogy csak két nélkülözhetetlen elemet említsünk. Néhány országban szoros kapcsolat alakult ki az ipar és az állami szektor között. Más országokban ez nem így van. Az állami szektor jelentőségét az innováció szempontjából jól szemlélteti az a tény, hogy az USA-ban az innovációra fordított közkiadások kétszer olyan magasak, mint Európában. Még ha figyelembe is vesszük, hogy a kiadások nagy része katonai jellegű, az adatok az állami szektor fontos szerepét mutatják. Európai szemszögből idevágó példaként említhetők néhány országban az új gyógyszeripari termékek kifejlesztésére a múltban (és részben jelenleg is) fordított közkiadások. Az állami szektor jelentőségét az IKT-szolgáltatások, különösen a széles sávú hálózatok kiterjesztésében játszott szerepe is illusztrálja. |
| --- | --- |

5.6

Az európai iparpolitikának figyelembe kell vennie, hogy az állami szektor számottevő szerepet játszik az ismeretek és az infrastruktúra rendelkezésre bocsátásában, hogy csak két nélkülözhetetlen elemet említsünk. Néhány országban szoros kapcsolat alakult ki az ipar és az állami szektor között. Más országokban ez nem így van. Az állami szektor jelentőségét az innováció szempontjából jól szemlélteti az a tény, hogy az USA-ban az innovációra fordított közkiadások kétszer olyan magasak, mint Európában. Még ha figyelembe is vesszük, hogy a kiadások nagy része katonai jellegű, az adatok az állami szektor fontos szerepét mutatják. Európai szemszögből idevágó példaként említhetők néhány országban az új gyógyszeripari termékek kifejlesztésére a múltban (és részben jelenleg is) fordított közkiadások. Az állami szektor jelentőségét az IKT-szolgáltatások, különösen a széles sávú hálózatok kiterjesztésében játszott szerepe is illusztrálja.

| 5.7 | A lisszaboni stratégia félidős értékelése a szociális partnereket arra is késztette, hogy terveket dolgozzanak ki az európai gyáripar jövőjének biztosítása érdekében. Az UNICE, az európai munkáltatók szövetsége részletes megjegyzéseket és javaslatokat dolgozott ki a lisszaboni stratégia eddig elért eredményeit illetően. Az ORGALIME, amely egy 23 európai ország gépgyártási, elektronikai és fémipari szektorát képviselő szövetség, részletes tervet ismertetett az európai gyáripar fejlődésével kapcsolatban, az Európai Bizottság közleményére vonatkozó megjegyzések részeként. A munkavállalói oldalról 2005 őszén az Európai Fémipari Dolgozók Szövetsége (EMF) mutatott be tervet „Az európai gyáripar fellendítése” címmel, amely a többi tervben szereplő számos javaslatról nyújt összefoglalást. |
| --- | --- |

5.7

A lisszaboni stratégia félidős értékelése a szociális partnereket arra is késztette, hogy terveket dolgozzanak ki az európai gyáripar jövőjének biztosítása érdekében. Az UNICE, az európai munkáltatók szövetsége részletes megjegyzéseket és javaslatokat dolgozott ki a lisszaboni stratégia eddig elért eredményeit illetően. Az ORGALIME, amely egy 23 európai ország gépgyártási, elektronikai és fémipari szektorát képviselő szövetség, részletes tervet ismertetett az európai gyáripar fejlődésével kapcsolatban, az Európai Bizottság közleményére vonatkozó megjegyzések részeként. A munkavállalói oldalról 2005 őszén az Európai Fémipari Dolgozók Szövetsége (EMF) mutatott be tervet „Az európai gyáripar fellendítése” címmel, amely a többi tervben szereplő számos javaslatról nyújt összefoglalást.

| 5.8 | Az EMF terve 15 kulcsfontosságú intézkedést sorol fel, amelyek két csoportra oszlanak. Az első csoport – amely a „Kutatás és fejlesztés” címszó alatt szerepel – azt hangsúlyozza, hogy a kutatásnak több erőforrásra van szüksége, a szociális innovációnak pedig több figyelemre; a második csoport „Az innováció szociális kerete” címszó alatt további, konkrét intézkedéseket sorol fel a KKV-k, a vállalkozási kedv és az egész életen át tartó tanulás támogatására, valamint az európai munkaerőpiacok szociális biztonságra összpontosító újjászervezésére. |
| --- | --- |

5.8

Az EMF terve 15 kulcsfontosságú intézkedést sorol fel, amelyek két csoportra oszlanak. Az első csoport – amely a „Kutatás és fejlesztés” címszó alatt szerepel – azt hangsúlyozza, hogy a kutatásnak több erőforrásra van szüksége, a szociális innovációnak pedig több figyelemre; a második csoport „Az innováció szociális kerete” címszó alatt további, konkrét intézkedéseket sorol fel a KKV-k, a vállalkozási kedv és az egész életen át tartó tanulás támogatására, valamint az európai munkaerőpiacok szociális biztonságra összpontosító újjászervezésére.

| 5.9 | Ez a cselekvési terv, a szociális partnerek egyéb terveihez hasonlóan, az európai iparra váró kihívások elemzésének bizonyos mértékű hasonlóságáról tesz tanúbizonyságot. Általános értelemben is széles körű az egyetértés arról, hogy Európának milyen utat kell megtennie: A legfontosabb kihívások és intézkedések e párhuzamos meghatározása alapot nyújt a társadalmi párbeszédhez és szociális partneri megállapodásokhoz az innováció és a versenyképesség érdekében (lásd a 6. fejezetet). |
| --- | --- |

5.9

Ez a cselekvési terv, a szociális partnerek egyéb terveihez hasonlóan, az európai iparra váró kihívások elemzésének bizonyos mértékű hasonlóságáról tesz tanúbizonyságot. Általános értelemben is széles körű az egyetértés arról, hogy Európának milyen utat kell megtennie: A legfontosabb kihívások és intézkedések e párhuzamos meghatározása alapot nyújt a társadalmi párbeszédhez és szociális partneri megállapodásokhoz az innováció és a versenyképesség érdekében (lásd a 6. fejezetet).

| 5.10 | A lisszaboni stratégia sikeresen népszerűsítette a tudásintenzív társadalom fogalmát, továbbá az Európa által, a szaktudás, az elsajátított készségek, valamint a kutatás és fejlesztés terén betöltött vezető szerep képét. A barcelonai Európai Tanács határozata, amely célul tűzte ki, hogy a GDP 3 százalékát kutatásra fordítsák, széles körű helyeslést és támogatást nyert, legalábbis elméletben. |
| --- | --- |

5.10

A lisszaboni stratégia sikeresen népszerűsítette a tudásintenzív társadalom fogalmát, továbbá az Európa által, a szaktudás, az elsajátított készségek, valamint a kutatás és fejlesztés terén betöltött vezető szerep képét. A barcelonai Európai Tanács határozata, amely célul tűzte ki, hogy a GDP 3 százalékát kutatásra fordítsák, széles körű helyeslést és támogatást nyert, legalábbis elméletben.

| 5.11 | Érdemes megjegyezni, hogy az Európai Bizottság az ipar képviselőivel folytatott párbeszédei és vitái során nem talált túl sok új ötletet és megoldást az egyetemek felől az ipari szereplők felé megvalósítandó, oly lényeges tudásátadásra. Az Európai Bizottság maga is visszatér majd e témákra egy következő közleményében. Ugyanakkor maguknak a vállalkozásoknak a felelőssége kell, hogy legyen, hogy a kellő kapcsolatokat kialakítsák a kutatással. Figyelembe véve, hogy milyen lassan haladunk azon cél megvalósítása felé, hogy az európai GDP 3 %-át kutatás-fejlesztésre fordítsák, aggasztó a tudásátadásra vonatkozó elgondolások hiánya. Az EU-ban természettudományi és műszaki tanulmányokat folytató hallgatók számának alakulása is aggodalomra ad okot, amely csökkenő tendenciát mutat az Unió fő versenytársaihoz képest. A KKV-k számára létfontosságú, hogy fejlesszék meglévő humántőkéjüket és magasan képzett munkaerőt alkalmazzanak a termelésben és az innovációban. A hetedik keretprogramnak támogatnia kellene a KKV-kat a fejlett technológiai kutatás és termelési technológiák bevezetésében. |
| --- | --- |

5.11

Érdemes megjegyezni, hogy az Európai Bizottság az ipar képviselőivel folytatott párbeszédei és vitái során nem talált túl sok új ötletet és megoldást az egyetemek felől az ipari szereplők felé megvalósítandó, oly lényeges tudásátadásra. Az Európai Bizottság maga is visszatér majd e témákra egy következő közleményében. Ugyanakkor maguknak a vállalkozásoknak a felelőssége kell, hogy legyen, hogy a kellő kapcsolatokat kialakítsák a kutatással. Figyelembe véve, hogy milyen lassan haladunk azon cél megvalósítása felé, hogy az európai GDP 3 %-át kutatás-fejlesztésre fordítsák, aggasztó a tudásátadásra vonatkozó elgondolások hiánya. Az EU-ban természettudományi és műszaki tanulmányokat folytató hallgatók számának alakulása is aggodalomra ad okot, amely csökkenő tendenciát mutat az Unió fő versenytársaihoz képest. A KKV-k számára létfontosságú, hogy fejlesszék meglévő humántőkéjüket és magasan képzett munkaerőt alkalmazzanak a termelésben és az innovációban. A hetedik keretprogramnak támogatnia kellene a KKV-kat a fejlett technológiai kutatás és termelési technológiák bevezetésében.

| 5.12 | Ezzel kapcsolatban emlékeztetünk arra, hogy még amennyiben GDP-jének 3 %-át kutatásra is fordítja, Európa akkor sem éri majd utol sem az USA-t, sem Japánt. A 3 %-os cél közbülső célkitűzés, amint azt néhány uniós tagállam már elismerte. 15-20 év távlatában a globális verseny ennél magasabb célkitűzéseket kíván majd meg. |
| --- | --- |

5.12

Ezzel kapcsolatban emlékeztetünk arra, hogy még amennyiben GDP-jének 3 %-át kutatásra is fordítja, Európa akkor sem éri majd utol sem az USA-t, sem Japánt. A 3 %-os cél közbülső célkitűzés, amint azt néhány uniós tagállam már elismerte. 15-20 év távlatában a globális verseny ennél magasabb célkitűzéseket kíván majd meg.

| 5.13 | Hasonló megjegyzés tehető a szaktudás további növelése és az egész életen át tartó tanulás további terjesztése iránti szükséglet kapcsán. Számos jelzés érkezik az ipartól, például olyan kérdések, mint a szaktudás továbbnövelése tekintetében. Ezek a kérdések azonban egyáltalán nem oldhatók meg uniós szinten. Az EU szintjén azonosítható és elemezhető a szükségletek jellege, a tényleges megvalósítás azonban nemzeti és regionális szinten kell, hogy történjen. A CEDEFOP kétségkívül tájékoztatást adhatna a fontos tapasztalatokról. |
| --- | --- |

5.13

Hasonló megjegyzés tehető a szaktudás további növelése és az egész életen át tartó tanulás további terjesztése iránti szükséglet kapcsán. Számos jelzés érkezik az ipartól, például olyan kérdések, mint a szaktudás továbbnövelése tekintetében. Ezek a kérdések azonban egyáltalán nem oldhatók meg uniós szinten. Az EU szintjén azonosítható és elemezhető a szükségletek jellege, a tényleges megvalósítás azonban nemzeti és regionális szinten kell, hogy történjen. A CEDEFOP kétségkívül tájékoztatást adhatna a fontos tapasztalatokról.

| 5.14 | Ebben az összefüggésben érdemes emlékezetünkbe idézni, hogy a szélesebb körű oktatási politikai vita – amely az egész életen át tartó tanulásról folyt – valójában az 1970-es évek elején indult, az OECD által készített nagyszabású elemzéssel. Azóta azonban igazán sok valóban új megközelítést próbáltak ki arra, hogy összehangolják azokat az opciókat és erőforrásokat, amelyek magától az ipartól, az állami szektortól és a maguktól az egyénektől (akik jobb lehetőségeket kívánhatnának szaktudásuk fejlesztésére, ami elősegítené mobilitásukat a munkaerőpiacon) erednek. |
| --- | --- |

5.14

Ebben az összefüggésben érdemes emlékezetünkbe idézni, hogy a szélesebb körű oktatási politikai vita – amely az egész életen át tartó tanulásról folyt – valójában az 1970-es évek elején indult, az OECD által készített nagyszabású elemzéssel. Azóta azonban igazán sok valóban új megközelítést próbáltak ki arra, hogy összehangolják azokat az opciókat és erőforrásokat, amelyek magától az ipartól, az állami szektortól és a maguktól az egyénektől (akik jobb lehetőségeket kívánhatnának szaktudásuk fejlesztésére, ami elősegítené mobilitásukat a munkaerőpiacon) erednek.

| 5.15 | Az ipari ágazatok áthelyezésének (off-shoring) és delokalizációjának központi szerepe ráirányította a figyelmet az alapvető munkaügyi jogok globális szinten történő biztosításának szükségességére. Az 1998-as ILO-megállapodás „[a] munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló nyilatkozatról” megteremtette a munkaügyi szabályozási keretek alapját és a nemzetközi kormányzási rendszerekben mindenütt alkalmazandó normát hozott létre. Az OECD iránymutatásai a kormányok politikai kötelezettségvállalásai. Ha azt akarjuk, hogy a változás pozitívumként hasson, meg kell mutatni, hogy az nem feltétlenül csak egy „nullára kihozható játszma”, hanem igenis lehetséges a változás szociálisan méltányos kezelése a vállalatokon, ipari ágazatokon, régiókon és munkaerő-piacokon belül. |
| --- | --- |

5.15

Az ipari ágazatok áthelyezésének (off-shoring) és delokalizációjának központi szerepe ráirányította a figyelmet az alapvető munkaügyi jogok globális szinten történő biztosításának szükségességére. Az 1998-as ILO-megállapodás „[a] munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló nyilatkozatról” megteremtette a munkaügyi szabályozási keretek alapját és a nemzetközi kormányzási rendszerekben mindenütt alkalmazandó normát hozott létre. Az OECD iránymutatásai a kormányok politikai kötelezettségvállalásai. Ha azt akarjuk, hogy a változás pozitívumként hasson, meg kell mutatni, hogy az nem feltétlenül csak egy „nullára kihozható játszma”, hanem igenis lehetséges a változás szociálisan méltányos kezelése a vállalatokon, ipari ágazatokon, régiókon és munkaerő-piacokon belül.

| 5.15.1 | Ebben az összefüggésben fel kell ismerni az európai munkaügyi tanácsok jelentőségét. Ezek a tanácsok abból az igényből jöttek létre, hogy széles körben alkalmazható struktúrák alakuljanak ki a határokon átnyúló vállalkozásokon belüli információ és konzultáció érdekében. Ha időbe is telik ilyesfajta struktúrák kialakítása, és ha a munkaügyi tanácsokról szóló jelenlegi irányelv némileg kidolgozatlan is marad, a tanácsok az európai iparpolitika létrehozására irányuló szélesebb körű erőfeszítések elválaszthatatlan részeit képezik. |
| --- | --- |

5.15.1

Ebben az összefüggésben fel kell ismerni az európai munkaügyi tanácsok jelentőségét. Ezek a tanácsok abból az igényből jöttek létre, hogy széles körben alkalmazható struktúrák alakuljanak ki a határokon átnyúló vállalkozásokon belüli információ és konzultáció érdekében. Ha időbe is telik ilyesfajta struktúrák kialakítása, és ha a munkaügyi tanácsokról szóló jelenlegi irányelv némileg kidolgozatlan is marad, a tanácsok az európai iparpolitika létrehozására irányuló szélesebb körű erőfeszítések elválaszthatatlan részeit képezik.

| 5.16 | Az európai iparpolitika nagymértékben hozzájárulhat Európa versenyképességéhez. Az Európai Bizottság közleménye ennek egyik építőköve. Az EGSZB számos egyéb építőkövet is megemlített. Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság további vitákat és párbeszédeket kezdeményezzen a szociális párbeszéd és más, idevágó fórumok kontextusában. |
| --- | --- |

5.16

Az európai iparpolitika nagymértékben hozzájárulhat Európa versenyképességéhez. Az Európai Bizottság közleménye ennek egyik építőköve. Az EGSZB számos egyéb építőkövet is megemlített. Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság további vitákat és párbeszédeket kezdeményezzen a szociális párbeszéd és más, idevágó fórumok kontextusában.

6.   Észrevételek az ágazati javaslatokat illetően

| 6.1 | Az EGSZB támogatja átvilágítási paraméterek kiválasztását a 27 gyáripari szegmens elemzéséhez. A fenti, igen ambiciózus hozzáállás ellenére is nyilvánvaló némi következetlenség az elemzés egyedi eredményeit illetően. Az EGSZB támogatja a törekvést és a következtetéseket. Az EGSZB az első ágazati és ágazatközi munkacsoportok számára kiválasztott témákat is támogatni tudja. |
| --- | --- |

6.1

Az EGSZB támogatja átvilágítási paraméterek kiválasztását a 27 gyáripari szegmens elemzéséhez. A fenti, igen ambiciózus hozzáállás ellenére is nyilvánvaló némi következetlenség az elemzés egyedi eredményeit illetően. Az EGSZB támogatja a törekvést és a következtetéseket. Az EGSZB az első ágazati és ágazatközi munkacsoportok számára kiválasztott témákat is támogatni tudja.

| 6.2 | Az EGSZB különösen a versenyképességgel, az energiával és a környezettel foglalkozó magas szintű munkacsoport tervezett létrehozását üdvözli. Környezetvédelmi és energiatakarékossági technológiák globális viszonylatban számottevő előnyökhöz juttathatják az Uniót. A fosszilis tüzelőanyagoktól való túl nagy mértékű függés eredményeképpen jelentkező éghajlatváltozás veszélyeinek új, globális felismerése erőteljesen ösztönözheti a termelési és fogyasztási szokások megváltoztatására irányuló erőfeszítéseket. A magas szintű csoportra nagyon nehéz feladat vár. Ezt a feladatot az sem teszi könnyebbé, hogy jelenleg más országok – az USA csak egy a példaként hozható országok közül – szintén komoly beruházásokat eszközölnek a környezetkímélő technológiákba. |
| --- | --- |

6.2

Az EGSZB különösen a versenyképességgel, az energiával és a környezettel foglalkozó magas szintű munkacsoport tervezett létrehozását üdvözli. Környezetvédelmi és energiatakarékossági technológiák globális viszonylatban számottevő előnyökhöz juttathatják az Uniót. A fosszilis tüzelőanyagoktól való túl nagy mértékű függés eredményeképpen jelentkező éghajlatváltozás veszélyeinek új, globális felismerése erőteljesen ösztönözheti a termelési és fogyasztási szokások megváltoztatására irányuló erőfeszítéseket. A magas szintű csoportra nagyon nehéz feladat vár. Ezt a feladatot az sem teszi könnyebbé, hogy jelenleg más országok – az USA csak egy a példaként hozható országok közül – szintén komoly beruházásokat eszközölnek a környezetkímélő technológiákba.

| 6.3 | A formatervezés kulcstényezővé válik a termékfejlesztésben és -marketingben. A formatervezés ügyét nem egyetlen ágazati munkacsoportban, hanem horizontális kérdésként több munkacsoportban kell kezelni. Számos uniós országban hosszú a sora az ipari formatervezés sikereinek. Fontos építenünk erre. |
| --- | --- |

6.3

A formatervezés kulcstényezővé válik a termékfejlesztésben és -marketingben. A formatervezés ügyét nem egyetlen ágazati munkacsoportban, hanem horizontális kérdésként több munkacsoportban kell kezelni. Számos uniós országban hosszú a sora az ipari formatervezés sikereinek. Fontos építenünk erre.

| 6.4 | Az európai bizottsági közlemény nem foglalkozik kifejezetten a kommunikáció témáival, valamint annak kérdéseivel, hogy hogyan lehet elérni magát az ipart és az érintettek különböző csoportjait. Szem előtt tartva azonban azt, hogy a megvalósítás jelentékeny része tájékoztatáson és kommunikáción keresztül kell, hogy történjen, látható, hogy e kérdéseknek nagy figyelmet kell szentelni. Másként hogyan szerezhet majd a KKV-k óriási célcsoportja információkat a közös partnerségekről és a különféle támogatási intézkedésekről? |
| --- | --- |

6.4

Az európai bizottsági közlemény nem foglalkozik kifejezetten a kommunikáció témáival, valamint annak kérdéseivel, hogy hogyan lehet elérni magát az ipart és az érintettek különböző csoportjait. Szem előtt tartva azonban azt, hogy a megvalósítás jelentékeny része tájékoztatáson és kommunikáción keresztül kell, hogy történjen, látható, hogy e kérdéseknek nagy figyelmet kell szentelni. Másként hogyan szerezhet majd a KKV-k óriási célcsoportja információkat a közös partnerségekről és a különféle támogatási intézkedésekről?

| 6.5 | A végrehajtás másik döntő szempontja az időtényező lesz. A gyáripari termékfejlesztés nem lassú folyamat, mivel a globális verseny ezt nem teszi lehetővé. A különböző uniós szintű munkacsoportokhoz szoros időkereteket kell majd elfogadni annak érdekében, hogy hozzáadott értéket lehessen nyújtani azoknak, akik az iparban a beruházásokról és fejlesztésekről döntenek. |
| --- | --- |

6.5

A végrehajtás másik döntő szempontja az időtényező lesz. A gyáripari termékfejlesztés nem lassú folyamat, mivel a globális verseny ezt nem teszi lehetővé. A különböző uniós szintű munkacsoportokhoz szoros időkereteket kell majd elfogadni annak érdekében, hogy hozzáadott értéket lehessen nyújtani azoknak, akik az iparban a beruházásokról és fejlesztésekről döntenek.

| 6.6 | Az EGSZB osztja az Európai Bizottság abbéli aggodalmát, hogy az uniós munkahelyek alacsony költségű országokba történő áthelyezésének fájdalmas helyi és ágazati következményei lesznek, különösen az alacsony képzettségű munkások számára, akiket segíteni kellene abban, hogy megbirkózzanak az ipari szerkezetváltás hatásaival. Az EGSZB más vonatkozásokban már szót emelt azért, hogy a strukturális alapokat nagyobb mértékben és hatékonyabban használják fel arra, hogy a globalizáció hatásait megválaszoló aktív – és proaktív – intézkedések szülessenek. A globalizációs alapról szóló új keletű javaslatot az EGSZB még tovább vizsgálja. |
| --- | --- |

6.6

Az EGSZB osztja az Európai Bizottság abbéli aggodalmát, hogy az uniós munkahelyek alacsony költségű országokba történő áthelyezésének fájdalmas helyi és ágazati következményei lesznek, különösen az alacsony képzettségű munkások számára, akiket segíteni kellene abban, hogy megbirkózzanak az ipari szerkezetváltás hatásaival. Az EGSZB más vonatkozásokban már szót emelt azért, hogy a strukturális alapokat nagyobb mértékben és hatékonyabban használják fel arra, hogy a globalizáció hatásait megválaszoló aktív – és proaktív – intézkedések szülessenek. A globalizációs alapról szóló új keletű javaslatot az EGSZB még tovább vizsgálja.

7.   A kiszélesített szociális párbeszéd szükségessége

| 7.1 | Néhány országban már léteznek ambiciózus szociális partneri megállapodások az ipari innováció témájában, a gyáripar továbbfejlesztésével kapcsolatos közös érdekek és prioritások kifejezéseként. |
| --- | --- |

7.1

Néhány országban már léteznek ambiciózus szociális partneri megállapodások az ipari innováció témájában, a gyáripar továbbfejlesztésével kapcsolatos közös érdekek és prioritások kifejezéseként.

| 7.2 | Példaképpen megemlíthető, hogy Svédországban a szociális partnerek 1997-ben ipari megállapodást írtak alá. A megállapodás aláírói azóta számos javaslatot tettek a fokozottabb ipari versenyképesség elérésére. A javaslatok konkrétan olyan kérdésekre vonatkoztak, mint a versenyképes ipari kutatóintézetek létrehozása, az ipari és az oktatási létesítmények és intézetek közötti intenzívebb cserekapcsolatok, innovációs támogatás az új és a növekvő vállalatok számára, valamint az ipari fejlesztési központok támogatása. A kormány a javaslatok egy részét elfogadta. |
| --- | --- |

7.2

Példaképpen megemlíthető, hogy Svédországban a szociális partnerek 1997-ben ipari megállapodást írtak alá. A megállapodás aláírói azóta számos javaslatot tettek a fokozottabb ipari versenyképesség elérésére. A javaslatok konkrétan olyan kérdésekre vonatkoztak, mint a versenyképes ipari kutatóintézetek létrehozása, az ipari és az oktatási létesítmények és intézetek közötti intenzívebb cserekapcsolatok, innovációs támogatás az új és a növekvő vállalatok számára, valamint az ipari fejlesztési központok támogatása. A kormány a javaslatok egy részét elfogadta.

| 7.3 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy okvetlenül fontos, hogy az érintetteket – és különösen a szociális partnereket – szorosan bevonják az innovációs, versenyképességi és szerkezetátalakítási folyamatokba. A változás üteme nem fog csökkenni, a változáshoz való, kölcsönös bizalmon alapuló proaktív hozzáállás tehát elengedhetetlen lesz. Az ipari szerkezetváltás sikeres kezeléséhez elengedhetetlen egy olyan szociális párbeszéd létrejötte, amely megszilárdult, bizalmi alapokon nyugvó partnerségekre, illetve hatékony képviseletek és szilárd struktúrák által fémjelzett párbeszédkultúrára építkezik. A hatékony képviselet a fontos kérdések és választások magas szintű ismeretét is megkívánja. |
| --- | --- |

7.3

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy okvetlenül fontos, hogy az érintetteket – és különösen a szociális partnereket – szorosan bevonják az innovációs, versenyképességi és szerkezetátalakítási folyamatokba. A változás üteme nem fog csökkenni, a változáshoz való, kölcsönös bizalmon alapuló proaktív hozzáállás tehát elengedhetetlen lesz. Az ipari szerkezetváltás sikeres kezeléséhez elengedhetetlen egy olyan szociális párbeszéd létrejötte, amely megszilárdult, bizalmi alapokon nyugvó partnerségekre, illetve hatékony képviseletek és szilárd struktúrák által fémjelzett párbeszédkultúrára építkezik. A hatékony képviselet a fontos kérdések és választások magas szintű ismeretét is megkívánja.

| 7.3.1 | Fontos lenne utalni számos európai munkaügyi tanács annak érdekében tett erőfeszítéseire (lásd az 5.14.1. pontot), hogy bővüljön a tanács munkájában érintettek hatásköre. Ez kulcsfontosságú a párbeszédben részt vevő mindkét fél számára. Magas szintű szaktudás és megfelelő hatáskör hiányában a tanácsok nem tölthetik be a konzultációban és párbeszédben nekik szánt lényegi szerepet. |
| --- | --- |

7.3.1

Fontos lenne utalni számos európai munkaügyi tanács annak érdekében tett erőfeszítéseire (lásd az 5.14.1. pontot), hogy bővüljön a tanács munkájában érintettek hatásköre. Ez kulcsfontosságú a párbeszédben részt vevő mindkét fél számára. Magas szintű szaktudás és megfelelő hatáskör hiányában a tanácsok nem tölthetik be a konzultációban és párbeszédben nekik szánt lényegi szerepet.

| 7.4 | Az EGSZB reményét fejezi ki az iránt, hogy az Európai Bizottság integrált iparpolitikáról kiadott közleménye – más kezdeményezésekkel együtt – ösztönző platformul szolgál majd az érintettek (és különösen a szociális partnerek) szoros bevonásához a változási folyamatokba. Az EGSZB egy 2005 szeptemberében elfogadott véleményben (1) felvázolta álláspontját a szociális párbeszéddel és az ipari szerkezetváltással kapcsolatban. |
| --- | --- |

7.4

Az EGSZB reményét fejezi ki az iránt, hogy az Európai Bizottság integrált iparpolitikáról kiadott közleménye – más kezdeményezésekkel együtt – ösztönző platformul szolgál majd az érintettek (és különösen a szociális partnerek) szoros bevonásához a változási folyamatokba. Az EGSZB egy 2005 szeptemberében elfogadott véleményben (1) felvázolta álláspontját a szociális párbeszéddel és az ipari szerkezetváltással kapcsolatban.

| 7.5 | A 2005. évi Európai Tanács következtetéseire válaszul az EGSZB kiépített egy, a lisszaboni stratégia végrehajtásának tapasztalataival foglalkozó interaktív hálózatot. Az EGSZB fontolóra fogja venni e hálózat kiterjesztését azokra a témákra, amelyek az érintetteknek és főként a szociális partnereknek az európai iparpolitika alakításába való bevonásával kapcsolatosak. |
| --- | --- |

7.5

A 2005. évi Európai Tanács következtetéseire válaszul az EGSZB kiépített egy, a lisszaboni stratégia végrehajtásának tapasztalataival foglalkozó interaktív hálózatot. Az EGSZB fontolóra fogja venni e hálózat kiterjesztését azokra a témákra, amelyek az érintetteknek és főként a szociális partnereknek az európai iparpolitika alakításába való bevonásával kapcsolatosak.

| 8. | 2005 novemberében az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) kiegészítő véleményt fogadott el az integráltabb iparpolitikai megközelítésről szóló közlemény tárgyában. Az előadó Antonello Pezzini volt. |
| --- | --- |

8.

2005 novemberében az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) kiegészítő véleményt fogadott el az integráltabb iparpolitikai megközelítésről szóló közlemény tárgyában. Az előadó Antonello Pezzini volt.

| 8.1 | A CCMI rendkívül érdekesnek tartotta, hogy az Európai Bizottság az ágazatspecifikus politika kérdésével most az iparpolitika keretein belül foglalkozik. Konkrétabban: a CCMI annak a meggyőződésének adott hangot, hogy az ágazatspecifikus politika új irányai akkor lehetnének igazán hatékonyak, ha a társadalmi párbeszéd keretein belül, strukturáltan alkalmaznák azokat helyi, nemzeti és európai szinten. |
| --- | --- |

8.1

A CCMI rendkívül érdekesnek tartotta, hogy az Európai Bizottság az ágazatspecifikus politika kérdésével most az iparpolitika keretein belül foglalkozik. Konkrétabban: a CCMI annak a meggyőződésének adott hangot, hogy az ágazatspecifikus politika új irányai akkor lehetnének igazán hatékonyak, ha a társadalmi párbeszéd keretein belül, strukturáltan alkalmaznák azokat helyi, nemzeti és európai szinten.

| 8.2 | A CCMI ugyanakkor azt is hangsúlyozta, hogy az Európai Bizottság közleményéből hiányoznak a konkrét kezdeményezések, a cselekvési tervek és főleg a politikák megvalósításához szükséges megfelelő anyagi eszközök. Ebben a tekintetben különösen fontos lenne az EBB és az EBA bevonása a vállalati projektekbe. |
| --- | --- |

8.2

A CCMI ugyanakkor azt is hangsúlyozta, hogy az Európai Bizottság közleményéből hiányoznak a konkrét kezdeményezések, a cselekvési tervek és főleg a politikák megvalósításához szükséges megfelelő anyagi eszközök. Ebben a tekintetben különösen fontos lenne az EBB és az EBA bevonása a vállalati projektekbe.

| 8.3 | A CCMI azt is kiemelte, hogy az Európai Bizottságnak el kellene ismernie az egyre korszerűbb állami szféra jelentőségét. |
| --- | --- |

8.3

A CCMI azt is kiemelte, hogy az Európai Bizottságnak el kellene ismernie az egyre korszerűbb állami szféra jelentőségét.

| 8.4 | A CCMI továbbá hangsúlyozta a proaktív módon körvonalazott regionális iparpolitika jelentőségét. A CCMI a kereskedelempolitika jelentőségét is kiemelte a sikeres iparpolitika szempontjából. Végül a CCMI hangsúlyozta az ILO-egyezményben megfogalmazott alapvető munkaügyi jogok jelentőségét. |
| --- | --- |

8.4

A CCMI továbbá hangsúlyozta a proaktív módon körvonalazott regionális iparpolitika jelentőségét. A CCMI a kereskedelempolitika jelentőségét is kiemelte a sikeres iparpolitika szempontjából. Végül a CCMI hangsúlyozta az ILO-egyezményben megfogalmazott alapvető munkaügyi jogok jelentőségét.

Brüsszel, 2006. április 20.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  HL C 24., 2006.1.31.

1

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványt, amely a támogató szavazatok legalább egynegyedét kapta, elutasították:

7.5. pont

A második mondatot el kell hagyni:

„A 2005. évi Európai Tanács következtetéseire válaszul az EGSZB kiépített egy, a lisszaboni stratégia végrehajtásának tapasztalataival foglalkozó interaktív hálózatot. Az EGSZB fontolóra fogja venni e hálózat kiterjesztését azokra a témákra, amelyek az érintetteknek és főként a szociális partnereknek az európai iparpolitika további alakításába való bevonásával kapcsolatosak”.

Indokolás

A szociális partnerek külön bevonásának hangsúlyozása az európai iparpolitika alakításába azt jelenti, hogy alábecsüljük a KKV-k, a szakmai szervezetek, az ágazati szövetségek és a tudományos egyesületek szerepét a lisszaboni stratégia végrehajtásában.

A szavazás eredménye:

Mellette: 11

Ellene: 27

Tartózkodás: 1

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/87 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/87

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Közös munka, jobb munka: Új keretprogram az Európai Unió szociális védelmi és integrációs politikájának nyílt koordinációjához”

(COM(2005) 706 final)

(2006/C 185/15)

2005. december 22-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2006. március 20-án elfogadta. (Előadó: Jan OLSSON).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20–21-én tartott, 426. plenáris ülésén (az április 20-i ülésnapon) 31 szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Az EGSZB álláspontjának rövid ismertetése

| 1.1 | Az EGSZB egyetért a közlemény lényegével. Erősíteni fogja a lisszaboni stratégia szociális dimenzióját, amennyiben a tagállamok az új keret révén nagyobb politikai súlyt helyeznek a szociális védelem modernizációjára és javítására. A szociális dimenzió alapvetően szükséges ahhoz, hogy meg lehessen felelni a globalizáció, illetve az öregedő lakosság által támasztott kihívásoknak. A lisszaboni stratégia különböző célkitűzéseit, azaz a fenntartható gazdasági fejlődést, több és jobb minőségű munkahely megteremtését, valamint a nagyobb társadalmi kohéziót ugyanúgy védelmezni kell, és fenn kell tartani. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB egyetért a közlemény lényegével. Erősíteni fogja a lisszaboni stratégia szociális dimenzióját, amennyiben a tagállamok az új keret révén nagyobb politikai súlyt helyeznek a szociális védelem modernizációjára és javítására. A szociális dimenzió alapvetően szükséges ahhoz, hogy meg lehessen felelni a globalizáció, illetve az öregedő lakosság által támasztott kihívásoknak. A lisszaboni stratégia különböző célkitűzéseit, azaz a fenntartható gazdasági fejlődést, több és jobb minőségű munkahely megteremtését, valamint a nagyobb társadalmi kohéziót ugyanúgy védelmezni kell, és fenn kell tartani.

| 1.2 | Az Európai Bizottságnak párbeszédet kell kezdeményeznie a tagállamokkal, hogy felhívja azok figyelmét a megfelelő szociálpolitikák fontosságára. |
| --- | --- |

1.2

Az Európai Bizottságnak párbeszédet kell kezdeményeznie a tagállamokkal, hogy felhívja azok figyelmét a megfelelő szociálpolitikák fontosságára.

| 1.3 | Annak ellenére, hogy az EGSZB üdvözli a jelen kezdeményezést, megjegyzi, hogy mindig tekintetbe kell venni a három érintett részterület jellegzetességeit, fejlettségük különböző fokát, valamint a tagállamok közötti különbségeket. |
| --- | --- |

1.3

Annak ellenére, hogy az EGSZB üdvözli a jelen kezdeményezést, megjegyzi, hogy mindig tekintetbe kell venni a három érintett részterület jellegzetességeit, fejlettségük különböző fokát, valamint a tagállamok közötti különbségeket.

| 1.4 | A három átfogó célkitűzés egyike „a kormányzás megerősítése, az átláthatóság és az érdekelt felek jobb bevonása a szakpolitika megtervezésébe, végrehajtásába és ellenőrzésébe”. A szociális partnereket és a szervezett civil társadalom más kulcsfontosságú szereplőit sokkal mélyebben be kell vonni a folyamat minden lényeges aspektusába. |
| --- | --- |

1.4

A három átfogó célkitűzés egyike „a kormányzás megerősítése, az átláthatóság és az érdekelt felek jobb bevonása a szakpolitika megtervezésébe, végrehajtásába és ellenőrzésébe”. A szociális partnereket és a szervezett civil társadalom más kulcsfontosságú szereplőit sokkal mélyebben be kell vonni a folyamat minden lényeges aspektusába.

| 1.5 | Az új keret és annak célkitűzései jó alkalmat kínálnak a tagállamok számára, hogy hangsúlyozzák nemzeti reformprogramjaik szociális dimenzióját a konkrét nemzeti prioritások meghatározása és megvalósítása során. |
| --- | --- |

1.5

Az új keret és annak célkitűzései jó alkalmat kínálnak a tagállamok számára, hogy hangsúlyozzák nemzeti reformprogramjaik szociális dimenzióját a konkrét nemzeti prioritások meghatározása és megvalósítása során.

| 1.6 | Az EGSZB-nek folyamatban lévő munkái keretében figyelemmel kellene kísérnie a nyílt koordinációs módszer új keretét, és még a 2007 tavaszán megrendezésre kerülő csúcstalálkozói előtt jelentést kellene készítenie az e téren történt előrelépésekről. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB-nek folyamatban lévő munkái keretében figyelemmel kellene kísérnie a nyílt koordinációs módszer új keretét, és még a 2007 tavaszán megrendezésre kerülő csúcstalálkozói előtt jelentést kellene készítenie az e téren történt előrelépésekről.

2.   Az európai bizottsági dokumentum összefoglalása

| 2.1 | 2003-as első terveinek megfelelően az Európai Bizottság egyszerűsített nyílt koordinációs módszert (NYKM) javasol a szociális védelemre és a társadalmi integrációra. Közös, átfogó célokat irányoz elő és egészít ki konkrét célkitűzésekkel az alábbi három részterület mindegyikére:






  1) | a szegénység és a társadalmi kirekesztés megszüntetése, |
| --- | --- | --- |

2.1

2003-as első terveinek megfelelően az Európai Bizottság egyszerűsített nyílt koordinációs módszert (NYKM) javasol a szociális védelemre és a társadalmi integrációra. Közös, átfogó célokat irányoz elő és egészít ki konkrét célkitűzésekkel az alábbi három részterület mindegyikére:

1)

a szegénység és a társadalmi kirekesztés megszüntetése,

| 2) | elégséges és fenntartható nyugdíjak, valamint |
| --- | --- |

2)

elégséges és fenntartható nyugdíjak, valamint

| 3) | hozzáférhető, jó minőségű és fenntartható egészségügy és hosszú távú gondozás. |
| --- | --- |

3)

hozzáférhető, jó minőségű és fenntartható egészségügy és hosszú távú gondozás.

| 2.2 | A javaslat célja új keret kialakítása, amelynek révén a NYKM erősebb és átláthatóbb folyamattá válik, és jobban felhasználható a lisszaboni stratégiában. Az eljárásokon és a munka szervezésén (a résztvevők bevonásán, az irányításon, az időbeosztáson, a jelentéskészítésen, az értékelésen, a bevált gyakorlatok cseréjén, az egymástól való tanuláson, a tájékoztatáson) mind-mind javítani kell. Az új keret egy hároméves időszakra (2005–2008) vonatkozik. |
| --- | --- |

2.2

A javaslat célja új keret kialakítása, amelynek révén a NYKM erősebb és átláthatóbb folyamattá válik, és jobban felhasználható a lisszaboni stratégiában. Az eljárásokon és a munka szervezésén (a résztvevők bevonásán, az irányításon, az időbeosztáson, a jelentéskészítésen, az értékelésen, a bevált gyakorlatok cseréjén, az egymástól való tanuláson, a tájékoztatáson) mind-mind javítani kell. Az új keret egy hároméves időszakra (2005–2008) vonatkozik.

| 2.3 | A közös célok alapján 2006 szeptembere előtt a tagállamoknak be kell nyújtaniuk a szociális védelemre és a társadalmi integrációra vonatkozó nemzeti stratégiáikat oly módon, hogy a programok beépülhessenek a nemzeti reformprogramokba, amelyeket 2006. október 15-én kell ismertetniük. |
| --- | --- |

2.3

A közös célok alapján 2006 szeptembere előtt a tagállamoknak be kell nyújtaniuk a szociális védelemre és a társadalmi integrációra vonatkozó nemzeti stratégiáikat oly módon, hogy a programok beépülhessenek a nemzeti reformprogramokba, amelyeket 2006. október 15-én kell ismertetniük.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Annak érdekében, hogy az EGSZB eleget tehessen konzultatív szerepének, a javaslatot 2005. december 22. előtt közzé kellett volna tenni. Ez a késés meggátolta az EGSZB-t abban, hogy megfelelő módon hozzájáruljon az érintett Miniszterek Tanácsához és a 2006 márciusában megrendezésre kerülő tavaszi csúcstalálkozóhoz. |
| --- | --- |

3.1

Annak érdekében, hogy az EGSZB eleget tehessen konzultatív szerepének, a javaslatot 2005. december 22. előtt közzé kellett volna tenni. Ez a késés meggátolta az EGSZB-t abban, hogy megfelelő módon hozzájáruljon az érintett Miniszterek Tanácsához és a 2006 márciusában megrendezésre kerülő tavaszi csúcstalálkozóhoz.

| 3.1.1 | Az EGSZB már megjegyezte és nehezményezte a más fontos kérdésekkel kapcsolatos konzultációs időszakok rövidségét, mint például az „Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról” (1) című európai bizottsági javaslat esetében.
  Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a fontos javaslatoknak az átdolgozott lisszaboni stratégia keretében való elindítása alkalmával a konzultációs folyamat minőségét fenn kell tartani. |
| --- | --- |

3.1.1

Az EGSZB már megjegyezte és nehezményezte a más fontos kérdésekkel kapcsolatos konzultációs időszakok rövidségét, mint például az „Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról” (1) című európai bizottsági javaslat esetében.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a fontos javaslatoknak az átdolgozott lisszaboni stratégia keretében való elindítása alkalmával a konzultációs folyamat minőségét fenn kell tartani.

| 3.2 | Mindenesetre, mivel a javaslat egy hároméves cikluson alapul, ez a vélemény hozzájárulhat az új kereteknek – mind a tagállamok, mind az Európai Bizottság által végzett – kialakításához és nyomon követéséhez. |
| --- | --- |

3.2

Mindenesetre, mivel a javaslat egy hároméves cikluson alapul, ez a vélemény hozzájárulhat az új kereteknek – mind a tagállamok, mind az Európai Bizottság által végzett – kialakításához és nyomon követéséhez.

| 3.3 | Az EGSZB nemrégiben állást foglalt a lisszaboni stratégia irányítását illetően, valamint egyúttal a nyílt koordinációs módszer megvalósításáról is kifejtette észrevételeit (2). 2003-ban az EGSZB elfogadott egy véleményt az Európai Bizottság racionalizálásra vonatkozó első javaslatáról (3). Emellett kifejtette nézeteit a nyílt koordinációs módszernek a nyugdíjrendszer és az egészségügy terén történő alkalmazásával kapcsolatban (4). Az EGSZB jelenleg is készít véleményeket ehhez kapcsolódó témákban (5). |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB nemrégiben állást foglalt a lisszaboni stratégia irányítását illetően, valamint egyúttal a nyílt koordinációs módszer megvalósításáról is kifejtette észrevételeit (2). 2003-ban az EGSZB elfogadott egy véleményt az Európai Bizottság racionalizálásra vonatkozó első javaslatáról (3). Emellett kifejtette nézeteit a nyílt koordinációs módszernek a nyugdíjrendszer és az egészségügy terén történő alkalmazásával kapcsolatban (4). Az EGSZB jelenleg is készít véleményeket ehhez kapcsolódó témákban (5).

| 3.4 | Sajnálatunkra a 2005 októberében benyújtott nemzeti reformprogramok közül csak néhány tartalmazott olyan elemeket, amelyek a szociális védelemre és a társadalmi integrációra vonatkoznak. Az érintett szereplőknek jelenleg nemzeti stratégiákat és reformprogramokat kell kidolgozniuk és megvalósítaniuk, a szociális dimenzió figyelembevételének biztosítása érdekében. A jelen véleményt e folyamathoz való hozzájárulásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

3.4

Sajnálatunkra a 2005 októberében benyújtott nemzeti reformprogramok közül csak néhány tartalmazott olyan elemeket, amelyek a szociális védelemre és a társadalmi integrációra vonatkoznak. Az érintett szereplőknek jelenleg nemzeti stratégiákat és reformprogramokat kell kidolgozniuk és megvalósítaniuk, a szociális dimenzió figyelembevételének biztosítása érdekében. A jelen véleményt e folyamathoz való hozzájárulásnak kell tekinteni.

| 3.5 | Az EGSZB egyetért a közlemény lényegével. Erősíteni fogja a lisszaboni stratégia szociális dimenzióját, amennyiben a tagállamok az új keret révén nagyobb politikai súlyt helyeznek a szociális védelem modernizációjára és javítására. A szociális dimenzió alapvetően szükséges ahhoz, hogy meg lehessen felelni a globalizáció, illetve az öregedő lakosság által támasztott kihívásoknak. A lisszaboni stratégia különböző célkitűzéseit, azaz a fenntartható gazdasági fejlődést, több és jobb minőségű munkahely megteremtését, valamint a nagyobb társadalmi kohéziót ugyanúgy védelmezni kell, és fenn kell tartani. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB egyetért a közlemény lényegével. Erősíteni fogja a lisszaboni stratégia szociális dimenzióját, amennyiben a tagállamok az új keret révén nagyobb politikai súlyt helyeznek a szociális védelem modernizációjára és javítására. A szociális dimenzió alapvetően szükséges ahhoz, hogy meg lehessen felelni a globalizáció, illetve az öregedő lakosság által támasztott kihívásoknak. A lisszaboni stratégia különböző célkitűzéseit, azaz a fenntartható gazdasági fejlődést, több és jobb minőségű munkahely megteremtését, valamint a nagyobb társadalmi kohéziót ugyanúgy védelmezni kell, és fenn kell tartani.

| 3.6 | Tekintettel erre a háttérre és az Európai Unió folyamatos aggodalomra okot adó társadalmi szituációjára, az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy küldjenek egyértelmű és pozitív üzenetet a polgároknak a fokozott erőfeszítésekről, hogy megfelelő hangsúlyt kapjon a szociális dimenzió mint a lisszaboni stratégia harmadik pillére. |
| --- | --- |

3.6

Tekintettel erre a háttérre és az Európai Unió folyamatos aggodalomra okot adó társadalmi szituációjára, az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy küldjenek egyértelmű és pozitív üzenetet a polgároknak a fokozott erőfeszítésekről, hogy megfelelő hangsúlyt kapjon a szociális dimenzió mint a lisszaboni stratégia harmadik pillére.

| 3.7 | Az EGSZB elismeri, hogy a szociális védelmi politikák főként a tagállamok hatáskörébe tartoznak. Az Európai Bizottságnak azonban párbeszédet kell kezdeményeznie a tagállamokkal, hogy felhívja azok figyelmét a megfelelő szociálpolitikák fontosságára. Az EGSZB sürgeti a tagállamokat, hogy vállalják a politikai felelősséget az előttünk álló feladatok megoldásáért. Hangsúlyozza, hogy az új keretben meghatározott európai célkitűzések megvalósítása attól függ majd, hogy az egyes tagállamok mennyire elhivatottak, illetve mennyiben képesek eleget tenni a társadalmi fejlődés előmozdítására irányuló kötelezettségeiknek egy modernizációs keretben, a szociális védelmet pénzügyileg fenntarthatóvá téve. |
| --- | --- |

3.7

Az EGSZB elismeri, hogy a szociális védelmi politikák főként a tagállamok hatáskörébe tartoznak. Az Európai Bizottságnak azonban párbeszédet kell kezdeményeznie a tagállamokkal, hogy felhívja azok figyelmét a megfelelő szociálpolitikák fontosságára. Az EGSZB sürgeti a tagállamokat, hogy vállalják a politikai felelősséget az előttünk álló feladatok megoldásáért. Hangsúlyozza, hogy az új keretben meghatározott európai célkitűzések megvalósítása attól függ majd, hogy az egyes tagállamok mennyire elhivatottak, illetve mennyiben képesek eleget tenni a társadalmi fejlődés előmozdítására irányuló kötelezettségeiknek egy modernizációs keretben, a szociális védelmet pénzügyileg fenntarthatóvá téve.

| 3.8 | A gazdaságpolitika, a foglalkoztatási stratégiák, valamint a szociális védelem közötti szükségszerű és pozitív kölcsönhatásokat teljes egészében ki kell használni. A szolidaritáson nyugvó ambiciózus szociálpolitikákat produktív tényezőnek kellene tekinteni, amely jótékony hatást gyakorol a növekedésre és foglalkoztatásra is (6). Ugyanakkor a szociálpolitikák fenntartható jellege a gazdaságpolitikák jobb európai szintű koordinációja által támogatott gazdasági növekedéstől függ. |
| --- | --- |

3.8

A gazdaságpolitika, a foglalkoztatási stratégiák, valamint a szociális védelem közötti szükségszerű és pozitív kölcsönhatásokat teljes egészében ki kell használni. A szolidaritáson nyugvó ambiciózus szociálpolitikákat produktív tényezőnek kellene tekinteni, amely jótékony hatást gyakorol a növekedésre és foglalkoztatásra is (6). Ugyanakkor a szociálpolitikák fenntartható jellege a gazdaságpolitikák jobb európai szintű koordinációja által támogatott gazdasági növekedéstől függ.

| 3.9 | Annak ellenére, hogy az EGSZB üdvözli a jelen kezdeményezést, megjegyzi, hogy a részterületek összehangolásakor – amelyek közül mindegyik más fejlődési szinten tart – mindig tekintetbe kell venni a három érintett részterület jellegzetességeit, fejlettségük különböző fokát, valamint a tagállamok közötti különbségeket.
  Külön figyelembe kell venni a nemzeti politikák európai koordinációs eszközeinek eltérő minőségét. Míg a társadalmi beilleszkedés területén a konkrét iránymutatásokra és célkitűzésekre van szükség – lásd a foglalkoztatási politikával kapcsolatos iránymutatásokat –, a nyugdíjak és az egészségügy terén az európai koordináció még mindig csupán az általános minőségi célkitűzésekre vonatkozó megállapodásokra korlátozódik. |
| --- | --- |

3.9

Annak ellenére, hogy az EGSZB üdvözli a jelen kezdeményezést, megjegyzi, hogy a részterületek összehangolásakor – amelyek közül mindegyik más fejlődési szinten tart – mindig tekintetbe kell venni a három érintett részterület jellegzetességeit, fejlettségük különböző fokát, valamint a tagállamok közötti különbségeket.

Külön figyelembe kell venni a nemzeti politikák európai koordinációs eszközeinek eltérő minőségét. Míg a társadalmi beilleszkedés területén a konkrét iránymutatásokra és célkitűzésekre van szükség – lásd a foglalkoztatási politikával kapcsolatos iránymutatásokat –, a nyugdíjak és az egészségügy terén az európai koordináció még mindig csupán az általános minőségi célkitűzésekre vonatkozó megállapodásokra korlátozódik.

| 3.10 | Mindazonáltal a három részterület fejlesztése és megvalósítása alkalmával a tagállamoknak teljes mértékig élniük kell a köztük fennálló szinergiákkal, mivel ezek igen gyakran fedik át egymást. Az egyik részterületen hozott intézkedés közvetlen hatással lehet a többi részterületre. Az is lényeges, hogy a tagállamok áthidalják a politikai szándék és a tényleges végrehajtás közötti szakadékot. |
| --- | --- |

3.10

Mindazonáltal a három részterület fejlesztése és megvalósítása alkalmával a tagállamoknak teljes mértékig élniük kell a köztük fennálló szinergiákkal, mivel ezek igen gyakran fedik át egymást. Az egyik részterületen hozott intézkedés közvetlen hatással lehet a többi részterületre. Az is lényeges, hogy a tagállamok áthidalják a politikai szándék és a tényleges végrehajtás közötti szakadékot.

4.   Részletes megjegyzések

A szereplők bevonása

| 4.1 | A három átfogó célkitűzés egyike „az irányítás, az átláthatóság és az érdekelt felek jobb bevonása a szakpolitika megtervezésébe, végrehajtásába és ellenőrzésébe”.
  A civil társadalmi szervezetek szociális partnereinek és más kulcsszereplőinek részvétele még mindig eléggé gyenge. A nyílt koordinációs módszer különböző területeken történő alkalmazása nem hozta meg a várt eredményeket, mivel a tagállamok nem adtak tanúbizonyságot az elfogadott célkitűzések és az intézkedések iránti valódi elkötelezettségről. Így számos nemzeti cselekvési tervben hiányosságok fedezhetők fel, mind a pontos nemzeti stratégiák és célkitűzések meghatározását, mind az érdekelt felek aktív részvételét illetően. Ehelyett a foglalkoztatást és a társadalmi integrációt elősegítő, illetve a más területekkel kapcsolatos nemzeti programokat részben bürokratikus tevékenységi jelentésekké alakították. |
| --- | --- |

4.1

A három átfogó célkitűzés egyike „az irányítás, az átláthatóság és az érdekelt felek jobb bevonása a szakpolitika megtervezésébe, végrehajtásába és ellenőrzésébe”.

A civil társadalmi szervezetek szociális partnereinek és más kulcsszereplőinek részvétele még mindig eléggé gyenge. A nyílt koordinációs módszer különböző területeken történő alkalmazása nem hozta meg a várt eredményeket, mivel a tagállamok nem adtak tanúbizonyságot az elfogadott célkitűzések és az intézkedések iránti valódi elkötelezettségről. Így számos nemzeti cselekvési tervben hiányosságok fedezhetők fel, mind a pontos nemzeti stratégiák és célkitűzések meghatározását, mind az érdekelt felek aktív részvételét illetően. Ehelyett a foglalkoztatást és a társadalmi integrációt elősegítő, illetve a más területekkel kapcsolatos nemzeti programokat részben bürokratikus tevékenységi jelentésekké alakították.

| 4.2 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a szervezett civil társadalom jelentősebb részvétele a folyamat minden egyes fázisában javítani fog a nemzeti cselekvési tervek minőségén. Ez biztosíthatná, hogy a polgárokat foglalkoztató kérdéseket és törekvéseiket figyelembe vegyék a cselekvési tervekben. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a szervezett civil társadalom jelentősebb részvétele a folyamat minden egyes fázisában javítani fog a nemzeti cselekvési tervek minőségén. Ez biztosíthatná, hogy a polgárokat foglalkoztató kérdéseket és törekvéseiket figyelembe vegyék a cselekvési tervekben.

| 4.3 | Az Európai Bizottság joggal jegyzi meg, hogy a nyílt koordinációs módszer elősegítheti a szociálpolitika kialakításában való részvételt. A pénzügyileg fenntartható szociális védelem modernizációja érdekében végrehajtott reformokat illetően konszenzust kell kialakítani a szociális partnerekkel és a civil társadalom más szereplőivel. Az EGSZB az összes fázisban támogatja a széleskörű részvételt; a politika kidolgozásától kezdve a megvalósításig és az értékelésig. Mindazonáltal a döntéshozatalban való részvétel nem mentesíti a választott döntéshozókat a társadalmi fejlődés és a szociális védelem magasabb szintjének előmozdítása terén vállalt felelősségüktől. |
| --- | --- |

4.3

Az Európai Bizottság joggal jegyzi meg, hogy a nyílt koordinációs módszer elősegítheti a szociálpolitika kialakításában való részvételt. A pénzügyileg fenntartható szociális védelem modernizációja érdekében végrehajtott reformokat illetően konszenzust kell kialakítani a szociális partnerekkel és a civil társadalom más szereplőivel. Az EGSZB az összes fázisban támogatja a széleskörű részvételt; a politika kidolgozásától kezdve a megvalósításig és az értékelésig. Mindazonáltal a döntéshozatalban való részvétel nem mentesíti a választott döntéshozókat a társadalmi fejlődés és a szociális védelem magasabb szintjének előmozdítása terén vállalt felelősségüktől.

| 4.4 | Az EGSZB elismeri, hogy a nyílt koordinációs módszer az új keret által érintett három területen eltérően fejlődött. Annak ellenére, hogy még nem kellő mértékben, a nyílt koordinációs módszerben való részvétel jelentősebb volt a társadalmi integráció esetében, mint a nyugdíjak vonatkozásában. A szociális partnerek és más kulcsszereplők részvétele ebben a stratégiában még mindig igen korlátozott maradt. Bár a társadalmi integráció vonatkozásában a nyílt koordinációs módszeren nagyon sürgősen javítani kell, az EGSZB az Európai Bizottsághoz hasonlóan nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az érintett feleket jobban be kell vonni a másik két területen is. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB elismeri, hogy a nyílt koordinációs módszer az új keret által érintett három területen eltérően fejlődött. Annak ellenére, hogy még nem kellő mértékben, a nyílt koordinációs módszerben való részvétel jelentősebb volt a társadalmi integráció esetében, mint a nyugdíjak vonatkozásában. A szociális partnerek és más kulcsszereplők részvétele ebben a stratégiában még mindig igen korlátozott maradt. Bár a társadalmi integráció vonatkozásában a nyílt koordinációs módszeren nagyon sürgősen javítani kell, az EGSZB az Európai Bizottsághoz hasonlóan nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az érintett feleket jobban be kell vonni a másik két területen is.

| 4.5 | A nyugdíjakra irányuló nyílt koordinációs módszertől eltérően – amely esetében a részvétel korlátozott volt – az EGSZB megállapította, hogy a kulcsszereplők részvétele a másodlagos nyugdíjakra vonatkozó európai szabályozás kialakításában sokkal magasabb fokú volt. Ez a kontraszt azt mutatja, hogy a nyílt koordinációs módszert vonzóbbá és érdekesebbé kell tenni az összes érintett szereplő számára. |
| --- | --- |

4.5

A nyugdíjakra irányuló nyílt koordinációs módszertől eltérően – amely esetében a részvétel korlátozott volt – az EGSZB megállapította, hogy a kulcsszereplők részvétele a másodlagos nyugdíjakra vonatkozó európai szabályozás kialakításában sokkal magasabb fokú volt. Ez a kontraszt azt mutatja, hogy a nyílt koordinációs módszert vonzóbbá és érdekesebbé kell tenni az összes érintett szereplő számára.

| 4.6 | Az EGSZB azt javasolja, hogy a Szociális Védelmi Bizottság rendszeresebb és szélesebb körű üléseket rendezzen a szociális partnerek és a civil társadalom más megfelelő szervezeteinek képviselőivel, mind európai, mind tagállami szinten. Az EGSZB emellett úgy véli, hogy a kormányzati képviselők a Szociális Védelmi Bizottságnál nagy felelősséggel tartoznak a szociális partnerekkel és országuk civil társadalmának más szereplőivel való konzultációk megszervezése és az ezeken való részvétel terén. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB azt javasolja, hogy a Szociális Védelmi Bizottság rendszeresebb és szélesebb körű üléseket rendezzen a szociális partnerek és a civil társadalom más megfelelő szervezeteinek képviselőivel, mind európai, mind tagállami szinten. Az EGSZB emellett úgy véli, hogy a kormányzati képviselők a Szociális Védelmi Bizottságnál nagy felelősséggel tartoznak a szociális partnerekkel és országuk civil társadalmának más szereplőivel való konzultációk megszervezése és az ezeken való részvétel terén.

| 4.7 | A lisszaboni stratégia megvalósításával kapcsolatos, folyamatban lévő munkái keretében (7) az EGSZB-nek mind a szociális partnereket és a civil társadalom érintett szervezeteit, mind az összes létező gazdasági és szociális tanácsot be kellene vonnia a nyílt koordináció új keretének nyomon követésébe, illetve a 2007 tavaszán megrendezésre kerülő csúcstalálkozóig elért eredményekről szóló jelentés elkészítésébe. Az EGSZB-nek különösen az irányításra, illetve azokra a területekre kell hangsúlyt helyeznie, ahol a szereplők valódi részvétele hatékonynak bizonyult a nemzeti prioritások meghatározása és megvalósítása során. |
| --- | --- |

4.7

A lisszaboni stratégia megvalósításával kapcsolatos, folyamatban lévő munkái keretében (7) az EGSZB-nek mind a szociális partnereket és a civil társadalom érintett szervezeteit, mind az összes létező gazdasági és szociális tanácsot be kellene vonnia a nyílt koordináció új keretének nyomon követésébe, illetve a 2007 tavaszán megrendezésre kerülő csúcstalálkozóig elért eredményekről szóló jelentés elkészítésébe. Az EGSZB-nek különösen az irányításra, illetve azokra a területekre kell hangsúlyt helyeznie, ahol a szereplők valódi részvétele hatékonynak bizonyult a nemzeti prioritások meghatározása és megvalósítása során.

4.8   Átláthatóság

Annak érdekében, hogy a részvételnek értelme legyen, az érintett szereplők számára már a korai szakaszban elérhetővé kell tenni a politikai kérdésekkel kapcsolatos fő dokumentumokat. Az átláthatóság akkor is nagyon lényeges, amikor az Európai Bizottság és a tagállamok elemzik és értékelik az új keretet, például a társak általi ellenőrzéssel („peer review”), illetve a mutatók meghatározása révén.

4.9   Kölcsönös tanulás és bevált gyakorlatok

Mindhárom területen az egymás tapasztalataiból való tanulás a legfontosabb. A bevált gyakorlatok átadására és a nem jogalkotási intézkedések felhasználására hatékony rendszereket kell kidolgozni. A tapasztalatcserébe és a kölcsönös tanulásba a döntéshozókat az összes szinten be kell vonni. Mivel a szociális partnerek és a civil társadalom más érintett szereplői a szociálpolitikák terén egyedi tudással és nagy tapasztalattal rendelkeznek, be kell vonni őket a bevált gyakorlatok átadási lehetőségeinek meghatározásába és értékelésébe. Az új keret sikere szempontjából kulcsfontosságú horizontális kérdést jelent a döntéshozatalban való részvétel és az érintettek bevonásának modellje. Egy másik alapvető kérdést jelent, hogy módokat és módszereket kell találni egy olyan társadalom létrehozására, amely mindenki számára integrációs tényező. Végezetül a szociális védelmet és a versenyképességet össze kell egyeztetni a munkaerőpiacon kívüli kategóriák marginalizálása nélkül. Ezzel kapcsolatosan az EGSZB emlékeztet a foglalkoztatás életciklus alapú megközelítéséről jelenleg folyó vitákra, illetve a foglalkoztatás rugalmassága és biztonsága közötti egyensúlyra (8).

4.10   Társak általi ellenőrzés („peer reviews”)

Mind a társak általi ellenőrzés, mind a bevált gyakorlatok cseréje hasznos eszköz, mivel az érintett személyek számára konkrét és ösztönző szereppel bír. Az Európai Bizottságnak ügyelnie kell arra, hogy a szociális partnereket és a többi civil társadalmi szervezetet vonják be a társak általi ellenőrzés módszerébe.

4.11   A „Progress” európai program

A szociális partnereknek és a civil társadalom más érintett szervezeteinek képesnek kell lenniük arra, hogy az összes részterületen megvalósítsák az új „Progress” program terveit. Véleményében az EGSZB aggodalmát fejezte ki a programhoz előirányzott pénzügyi források alacsony szintjét illetően (9). Aggodalmunk tovább nőtt azt követően, hogy megszületett az Európai Tanács határozata a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervről. Az EGSZB határozottan hangsúlyozza, hogy már kérte elegendő forrás előirányzását a program összes részterületére, köztük azokra, amelyek a szociális védelemhez és a társadalmi integrációhoz kapcsolódnak.

4.12   Mutatók

Minőségi, megbízható és összehasonlító mutatókon alapuló analitikus megközelítésre van szükség ahhoz, hogy kellően részletes és objektív képet kapjunk arról, hogy milyen előrelépést sikerült tenni e célkitűzések elérése terén. A megfelelő mutatók meghatározása érdekében a kutatás terén erőforrásokra van szükség. Az adatgyűjtés és az adatkezelés megbízhatóságát feltétlenül biztosítani kell. Míg a mutatók mind európai, mind tagállami szinten meghatározásra kerülnek, az EGSZB hangsúlyozottan kéri, hogy az érintett szereplőket is kérjék fel a mutatók kialakításában és értékelésében való részvételre (10). A Szociális Védelmi Bizottságnak és a tagállamoknak egyaránt cselekedniük kell e téren.

Minőségi mutatókat kell kidolgozni. Fontos, hogy az emberi szükségleteken alapuló, releváns kritériumok tükröződjenek a mutatók megválasztásában annak érdekében, hogy mérni lehessen például a szociális védelem mindenki általi elérhetőségét, az elvárásokhoz kapcsolódó minőséget, valamint a felhasználók bevonását és a felhasználóbarát kezelést.

Ha a fejlődésről átfogó képet kívánunk kapni, a nyílt koordinációs módszerben használt mutatókat össze kell kötni a lisszaboni stratégiában használtakkal.

4.13   A láthatóság növelése

Az EGSZB számos alkalommal hangsúlyozta, hogy az Európa és polgárai közötti kommunikációnak gátat szab a megfelelő és átlátható tájékoztatás jelenlegi hiánya. Mivel az új keret a polgárokat szorosan érintő kérdésekkel foglalkozik, az EGSZB hangsúlyozza egy állandó, az összes szintet érintő vita megszervezésének jelentőségét annak érdekében, hogy a jövőbeli problémákat meg lehessen oldani, illetve, hogy stratégiai döntéseket lehessen hozni a szociális védelem, a nyugdíjak, az egészséggondozás és a társadalmi integráció terén. E tekintetben az Európai Bizottságnak is fokoznia kell saját tevékenységének láthatóságát. Az EGSZB más véleményekben javaslatot tesz arra nézve, hogy egy ilyen jellegű vitát hogyan lehet előmozdítani a lisszaboni stratégiával összefüggésben (11).

5.   A célkitűzésekkel kapcsolatos kiegészítő megjegyzések

| 5.1 | Az új keret – és célkitűzései – a tagállamok számára alkalmat ad arra, hogy hangsúlyozzák nemzeti reformprogramjaik szociális dimenzióját, a lisszaboni stratégia általános célkitűzéseihez kapcsolódó különleges nemzeti prioritások meghatározása és megvalósítása révén, teljes mértékben tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét a tagállamok szempontjából. Az EGSZB ugyanakkor arra ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes egészében alkalmazzák az Európai Bizottság által kidolgozott irányvonalakat (12). |
| --- | --- |

5.1

Az új keret – és célkitűzései – a tagállamok számára alkalmat ad arra, hogy hangsúlyozzák nemzeti reformprogramjaik szociális dimenzióját, a lisszaboni stratégia általános célkitűzéseihez kapcsolódó különleges nemzeti prioritások meghatározása és megvalósítása révén, teljes mértékben tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét a tagállamok szempontjából. Az EGSZB ugyanakkor arra ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes egészében alkalmazzák az Európai Bizottság által kidolgozott irányvonalakat (12).

| 5.2 | A társadalmi integrációhoz kapcsolódó, „A szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolása” részterületen a tagállamok 2006 folyamán új nemzeti cselekvési terveket dolgoznak ki a társadalmi beilleszkedés témájában. |
| --- | --- |

5.2

A társadalmi integrációhoz kapcsolódó, „A szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolása” részterületen a tagállamok 2006 folyamán új nemzeti cselekvési terveket dolgoznak ki a társadalmi beilleszkedés témájában.

| 5.2.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy a Foglalkoztatási és Szociális Tanács által 2005 márciusában meghatározott fellépéseket illetően konkrét intézkedésekre van szükség. Az EGSZB emlékeztet arra az uniós célkitűzésre, melynek értelmében a tagállamok döntő lépéseket tesznek a szegénység megszüntetésére 2010-re (13). Ezen túlmenően az EGSZB hangsúlyozza, hogy a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló politikáknak fontos szerepet kell játszaniuk az előttünk álló demográfiai kihívások megszüntetésében. |
| --- | --- |

5.2.1

Az EGSZB úgy véli, hogy a Foglalkoztatási és Szociális Tanács által 2005 márciusában meghatározott fellépéseket illetően konkrét intézkedésekre van szükség. Az EGSZB emlékeztet arra az uniós célkitűzésre, melynek értelmében a tagállamok döntő lépéseket tesznek a szegénység megszüntetésére 2010-re (13). Ezen túlmenően az EGSZB hangsúlyozza, hogy a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló politikáknak fontos szerepet kell játszaniuk az előttünk álló demográfiai kihívások megszüntetésében.

| 5.2.2 | Az EGSZB véleménye szerint a következő elemekre kell különös hangsúlyt fektetni:






  — | küzdelem a – különösen a gyermekeket és a fiatalokat érintő – szegénység ellen, a gyermekeket és a családokat (főleg az egyedülálló szülőket), illetve az egyenlőséget támogató politika keretében, ezáltal elkerülve, hogy a szegénység generációról generációra öröklődjön; |
| --- | --- | --- |

5.2.2

Az EGSZB véleménye szerint a következő elemekre kell különös hangsúlyt fektetni:

—

küzdelem a – különösen a gyermekeket és a fiatalokat érintő – szegénység ellen, a gyermekeket és a családokat (főleg az egyedülálló szülőket), illetve az egyenlőséget támogató politika keretében, ezáltal elkerülve, hogy a szegénység generációról generációra öröklődjön;

| — | új, jobb minőségű munkahelyek megteremtése, mind a leghátrányosabb helyzetben élők, mind a „szegény munkavállalók” számára; |
| --- | --- |

—

új, jobb minőségű munkahelyek megteremtése, mind a leghátrányosabb helyzetben élők, mind a „szegény munkavállalók” számára;

| — | a nemek közötti egyenlőség előmozdítása; |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőség előmozdítása;

| — | egyenlő esélyek a fogyatékkal élő személyek számára; |
| --- | --- |

—

egyenlő esélyek a fogyatékkal élő személyek számára;

| — | a hátrányos megkülönböztetés elleni intézkedések; |
| --- | --- |

—

a hátrányos megkülönböztetés elleni intézkedések;

| — | az etnikai kisebbségek beilleszkedése; |
| --- | --- |

—

az etnikai kisebbségek beilleszkedése;

| — | a hajléktalanság jelenségének megakadályozása és az ez elleni küzdelem; |
| --- | --- |

—

a hajléktalanság jelenségének megakadályozása és az ez elleni küzdelem;

| — | a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés, jövedelmi szinttől függetlenül; |
| --- | --- |

—

a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés, jövedelmi szinttől függetlenül;

| — | a krónikus betegségekben szenvedő személyek helyzete; |
| --- | --- |

—

a krónikus betegségekben szenvedő személyek helyzete;

| — | minimális jövedelem garantálása, az eladósodás korlátozására irányuló intézkedések valamint a pénzügyi szolgáltatásokhoz és a mikrohitelekhez való hozzáférés. |
| --- | --- |

—

minimális jövedelem garantálása, az eladósodás korlátozására irányuló intézkedések valamint a pénzügyi szolgáltatásokhoz és a mikrohitelekhez való hozzáférés.

| 5.3 | A nyugdíjakkal kapcsolatos részterületen („megfelelő és fenntartható nyugdíjak”) a nyugdíjakra vonatkozó nemzeti stratégiákat az elmúlt évben ismertették; 2006-ban csak néhány kiigazítás várható. |
| --- | --- |

5.3

A nyugdíjakkal kapcsolatos részterületen („megfelelő és fenntartható nyugdíjak”) a nyugdíjakra vonatkozó nemzeti stratégiákat az elmúlt évben ismertették; 2006-ban csak néhány kiigazítás várható.

| 5.3.1 | A prioritást képező kérdések nevezetesen a következőkre vonatkozhatnak:






  — | olyan jövedelem biztosítása az idős emberek számára, amely lehetővé teszi számukra, hogy méltóságban éljenek, ezáltal elkerülve peremre kerülésüket; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

A prioritást képező kérdések nevezetesen a következőkre vonatkozhatnak:

—

olyan jövedelem biztosítása az idős emberek számára, amely lehetővé teszi számukra, hogy méltóságban éljenek, ezáltal elkerülve peremre kerülésüket;

| — | olyan nyugdíjrendszerek, amelyek gondoskodnak az új típusú szerződéses alkalmazottak és az egyéni vállalkozók megfelelő biztosításáról; |
| --- | --- |

—

olyan nyugdíjrendszerek, amelyek gondoskodnak az új típusú szerződéses alkalmazottak és az egyéni vállalkozók megfelelő biztosításáról;

| — | a polgárok támogatása a nyugdíjtervezésben. |
| --- | --- |

—

a polgárok támogatása a nyugdíjtervezésben.

| 5.4 | Az egészségügyhöz és a hosszú távú ellátáshoz kapcsolódó részterületen („hozzáférhető, jó minőségű és fenntartható egészségügyi ellátás és hosszú távú ellátás biztosítása”): a tagállamok első alkalommal dolgoznak ki nemzeti terveket e téren. |
| --- | --- |

5.4

Az egészségügyhöz és a hosszú távú ellátáshoz kapcsolódó részterületen („hozzáférhető, jó minőségű és fenntartható egészségügyi ellátás és hosszú távú ellátás biztosítása”): a tagállamok első alkalommal dolgoznak ki nemzeti terveket e téren.

| 5.4.1 | Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy a jó minőségű és kitűnő technikai normáknak megfelelő egészséggondozásnak mindenki számára elérhetőnek kell lennie. A pénzügyileg fenntartható egészségügyi és hosszú távú ellátás megvalósítása szempontjából a megelőző egészségügyi intézkedések kulcsfontosságú jelentőséggel bírnak. |
| --- | --- |

5.4.1

Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy a jó minőségű és kitűnő technikai normáknak megfelelő egészséggondozásnak mindenki számára elérhetőnek kell lennie. A pénzügyileg fenntartható egészségügyi és hosszú távú ellátás megvalósítása szempontjából a megelőző egészségügyi intézkedések kulcsfontosságú jelentőséggel bírnak.

| 5.4.2 | Az új nemzeti cselekvési tervek prioritást képező témái nevezetesen a következőkre vonatkozhatnak:






  — | megelőző egészséggondozás, (gyógyászati és nem gyógyászati jellegű egyaránt); |
| --- | --- | --- |

5.4.2

Az új nemzeti cselekvési tervek prioritást képező témái nevezetesen a következőkre vonatkozhatnak:

—

megelőző egészséggondozás, (gyógyászati és nem gyógyászati jellegű egyaránt);

| — | munkahelyi egészséggondozás mindenki számára, különösen a lelki és fizikai betegségek elleni küzdelem céljából, és ily módon a szakmai élet meghosszabbításának lehetősége; |
| --- | --- |

—

munkahelyi egészséggondozás mindenki számára, különösen a lelki és fizikai betegségek elleni küzdelem céljából, és ily módon a szakmai élet meghosszabbításának lehetősége;

| — | a szociális és az egészségügyi szolgáltatók közötti együttműködés; |
| --- | --- |

—

a szociális és az egészségügyi szolgáltatók közötti együttműködés;

| — | az egészségügyi ellátás, illetve e szektor árutermelői és szolgáltatói közötti kapcsolat; |
| --- | --- |

—

az egészségügyi ellátás, illetve e szektor árutermelői és szolgáltatói közötti kapcsolat;

| — | szolgáltatások a gazdaságilag nem aktív népesség számára; |
| --- | --- |

—

szolgáltatások a gazdaságilag nem aktív népesség számára;

| — | minőségi normák; |
| --- | --- |

—

minőségi normák;

| — | képzés a szociális munkások és egészségügyi alkalmazottak különféle kategóriái számára a meglévő dolgozók megtartása, és újabb dolgozók vonzása érdekében; |
| --- | --- |

—

képzés a szociális munkások és egészségügyi alkalmazottak különféle kategóriái számára a meglévő dolgozók megtartása, és újabb dolgozók vonzása érdekében;

| — | betegjogok; |
| --- | --- |

—

betegjogok;

| — | otthoni gondozás. |
| --- | --- |

—

otthoni gondozás.

Brüsszel, 2006. április 20.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások”, (előadó: Henri MALOSSE). HL C 286, 2005.11.17.

1

(2)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Út az európai tudásalapú társadalom felé – a szervezett civil társadalom hozzájárulása a lisszaboni stratégiához” (feltáró vélemény), előadó: Jan OLSSON, társelőadók: Eva BELABED és Joost VAN IERSEL, HL C 65., 2006.3.17.

2

(3)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A lisszaboni stratégia szociális dimenziójának erősítése: a szociális védelem területén alkalmazott nyílt koordináció racionalizálása”, előadó: Wilfried BEIRNAERT, HL C 32, 2004.2.5.

3

(4)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz: Integrált megközelítés a biztos és fenntartható nyugdíjak biztosítását célzó nemzeti stratégiák szolgálatában”, előadó: Giacomina CASSINA, HL C 48., 2002.2.21., 101. o.)

4

„Az Európai Bizottság közleménye a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz: Integrált megközelítés a biztos és fenntartható nyugdíjak biztosítását célzó nemzeti stratégiák szolgálatában”

(5)  Lásd az EGSZB most folyó munkáját a következő témákban: „Társadalmi kohézió: az európai szociális modell részletes kidolgozása” (SOC 237), valamint: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a szociális biztonságirendszerekrőlszóló 883/2004/EK rendelet végrehajtásáról” (SOC 197)

5

(6)  Lásd az EGSZB véleményét a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Szociálpolitikai Menetrendről”, 1.2. pont, előadó: Ursula Engelen-Kefer HL C 294., 2005.11.25.

6

(7)  A lisszaboni stratégia megvalósítása, a 2005. március 22–23-i Európai Tanács felkérésére benyújtott jelentések.

7

(8)  Az EGSZB folyamatban lévő munkája a következő tárgyban: „Rugalmas biztonság: Dánia”, előadó: Anita VIUM, ECO/167; illetve az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Út az európai tudásalapú társadalom felé – a szervezett civil társadalom hozzájárulása a lisszaboni stratégiához”, előadó: Jan Olsson, társelőadók: Eva Belabed és Joost van Iersel. HL C 65., 2006.3.17.

8

(9)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Közösség PROGRESS foglalkoztatási és szociális szolidaritási programjának létrehozásáról”, előadó: Wolfgang GREIF, HL C 255, 2005.10.14.

9

(10)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A társadalmi mutatók” (saját kezdeményezésű vélemény), előadó: Giacomina CASSINA, HL C 221, 2002.9.19.

10

(11)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság hozzájárulása az elméleti útkeresési szakasz munkájához, és azon túl: D-terv a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió érdekében” (saját kezdeményezésű vélemény), előadó: Jillian VAN TURNHOUT, HL C 65., 2006.3.17., valamint az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Út az európai tudásalapú társadalom felé – a szervezett civil társadalom hozzájárulása a lisszaboni stratégiához”, előadó: Jan Olsson, társelőadók: Eva Belabed és Joost van Iersel. CESE 1500/2005.

11

(12)  Az Európai Bizottság munkadokumentuma: „Irányvonalak a szociális védelemről és a társadalmi beilleszkedésről szóló nemzeti jelentések elkészítéséhez”

12

(13)  Lisszaboni Európai Tanács, 2000. március

13

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/92 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/92

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról”

(COM(2005) 343 final – 2005/0138 (COD))

(2006/C 185/16)

2005. szeptember 26-án az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció véleményét 2006. március 23-án elfogadta. (Előadó: Umberto BURANI).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 21-én tartott 426. plenáris ülésén 85 szavazattal 15 ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Bevezetés

| 1.1 | A javaslat a Pénzügyi Akció Munkacsoport (PAM) VII. különleges ajánlásának a közösségi szabályozásba való átültetésére irányul, amelyet azzal a céllal bocsátottak ki, hogy „megakadályozzák a

  terroristák és egyéb bűnözők

  számára pénzeszközeik mozgatása érdekében az elektronikus átutaláshoz való szabad hozzáférést, és felderítsék a visszaéléseket, amennyiben ilyenek előfordulnak.” (1) A javaslat egy sor törvényi és szabályozási rendelkezés közé illeszkedik, amelyek célja egyrészt az, hogy befagyasszák a

  terroristák

  javait, (2) másrészt pedig, hogy megakadályozzák
  a jogellenes tevékenységből
  származó pénzeszközök „tisztára mosását”
   (3). |
| --- | --- |

1.1

A javaslat a Pénzügyi Akció Munkacsoport (PAM) VII. különleges ajánlásának a közösségi szabályozásba való átültetésére irányul, amelyet azzal a céllal bocsátottak ki, hogy „megakadályozzák a

  terroristák és egyéb bűnözők

  számára pénzeszközeik mozgatása érdekében az elektronikus átutaláshoz való szabad hozzáférést, és felderítsék a visszaéléseket, amennyiben ilyenek előfordulnak.” (1) A javaslat egy sor törvényi és szabályozási rendelkezés közé illeszkedik, amelyek célja egyrészt az, hogy befagyasszák a

  terroristák

  javait, (2) másrészt pedig, hogy megakadályozzák
  a jogellenes tevékenységből
  származó pénzeszközök „tisztára mosását”
   (3).

| 1.2 | Az Európai Bizottság javaslatában szereplő intézkedések formailag egyszerűek, azonban tartalmukat és gyakorlati alkalmazásukat tekintve nagy jelentőséggel bírnak. A javaslat kötelezi a „pénzügyi szolgáltatókat” – gyakorlatilag a pénzeszközök átutalását végző pénzintézeteket – arra, hogy azonosítsák a megbízóra vonatkozó tájékoztató adatokat: ezen adatoknak kell kísérniük a megbízó pénzügyi szolgáltatójától a végső címzett (kedvezményezett) pénzügyi szolgáltatójáig a pénzeszközök mozgását. A szabályt a pénzeszközök Európai Unión belüli mozgására alkalmazzuk, és néhány kivétellel és mentesítéssel a harmadik országokba irányuló és onnan érkező átutalásokra is. |
| --- | --- |

1.2

Az Európai Bizottság javaslatában szereplő intézkedések formailag egyszerűek, azonban tartalmukat és gyakorlati alkalmazásukat tekintve nagy jelentőséggel bírnak. A javaslat kötelezi a „pénzügyi szolgáltatókat” – gyakorlatilag a pénzeszközök átutalását végző pénzintézeteket – arra, hogy azonosítsák a megbízóra vonatkozó tájékoztató adatokat: ezen adatoknak kell kísérniük a megbízó pénzügyi szolgáltatójától a végső címzett (kedvezményezett) pénzügyi szolgáltatójáig a pénzeszközök mozgását. A szabályt a pénzeszközök Európai Unión belüli mozgására alkalmazzuk, és néhány kivétellel és mentesítéssel a harmadik országokba irányuló és onnan érkező átutalásokra is.

| 1.3 | Az EGSZB teljes mértékben egyetért egy olyan szabályozás szükségességével, amelynek jogalapja a Szerződés 95. cikke; ez a megoldás egyébként a tagállamok és a pénzügyi szolgáltatási ágazat előzetes egyetértésére is talált. Valamennyien egyetértenek abban, hogy közvetlenül alkalmazott jogi eszköz – tehát rendelet, nem pedig irányelv – elfogadása lenne megfelelő, hiszen ez utóbbinak a nemzeti jogszabályokba való átültetése nem vezetne egységes jogalkalmazáshoz. Az Európai Bizottság dokumentumában előirányzott intézkedések nagyrészt helyesek és ésszerűek; az EGSZB azonban némileg kételkedik gyakorlati hatékonyságukban, legalábbis rövid távon. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB teljes mértékben egyetért egy olyan szabályozás szükségességével, amelynek jogalapja a Szerződés 95. cikke; ez a megoldás egyébként a tagállamok és a pénzügyi szolgáltatási ágazat előzetes egyetértésére is talált. Valamennyien egyetértenek abban, hogy közvetlenül alkalmazott jogi eszköz – tehát rendelet, nem pedig irányelv – elfogadása lenne megfelelő, hiszen ez utóbbinak a nemzeti jogszabályokba való átültetése nem vezetne egységes jogalkalmazáshoz. Az Európai Bizottság dokumentumában előirányzott intézkedések nagyrészt helyesek és ésszerűek; az EGSZB azonban némileg kételkedik gyakorlati hatékonyságukban, legalábbis rövid távon.

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy ennek a rendeletnek vannak hiányosságai, egyrészt, mert nagy teret hagy a pénzügyi szolgáltatóknak az egyéni értékelésre, másrészt, mert olyan lebonyolítási módozatokat ír elő, amelyeket a bűnözők könnyen kijátszhatnak. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy ennek a rendeletnek vannak hiányosságai, egyrészt, mert nagy teret hagy a pénzügyi szolgáltatóknak az egyéni értékelésre, másrészt, mert olyan lebonyolítási módozatokat ír elő, amelyeket a bűnözők könnyen kijátszhatnak.

2.   Általános megjegyzések és észrevételek

| 2.1 | A „jogellenes tevékenységek” elleni küzdelem témájával (ahogyan a közösségi nyelvezetben gyakran eufemisztikus módon a szervezett bűnözési tevékenységeket említik; ideje lenne már változtatni ezen a fogalmazásmódon) szervezett formában első ízben – legalábbis a koncepció szintjén – az 1996-ban megrendezett dublini csúcs foglalkozott, ebből alakult ki az 1997-es amszterdami csúcson elfogadott cselekvési program
   (4). Ez egy 30 részletes és egymással koordinált programból álló sorozat volt, amely programoknak legkésőbb 1998 végéig le kellett volna zárulniuk, ezzel szemben nyolc év elteltével e programok nagy része még nem került végrehajtásra. |
| --- | --- |

2.1

A „jogellenes tevékenységek” elleni küzdelem témájával (ahogyan a közösségi nyelvezetben gyakran eufemisztikus módon a szervezett bűnözési tevékenységeket említik; ideje lenne már változtatni ezen a fogalmazásmódon) szervezett formában első ízben – legalábbis a koncepció szintjén – az 1996-ban megrendezett dublini csúcs foglalkozott, ebből alakult ki az 1997-es amszterdami csúcson elfogadott cselekvési program
   (4). Ez egy 30 részletes és egymással koordinált programból álló sorozat volt, amely programoknak legkésőbb 1998 végéig le kellett volna zárulniuk, ezzel szemben nyolc év elteltével e programok nagy része még nem került végrehajtásra.

| 2.2 | A „szervezett bűnözés” fogalma a későbbiekben továbbfejlődött: 1998-ban az OLAF (5) (akkoriban még UCLAF) hívta fel a figyelmet a Közösség pénzügyi érdekeit károsító, nagymértékű adócsalásra mint a szervezett bűnözésnek tulajdonítható jelenségre; a későbbiekben az „ikertornyok” elleni és más terrortámadások miatt a fogalomba – különös szigorral és világosan – befoglalták a terrorizmust is. |
| --- | --- |

2.2

A „szervezett bűnözés” fogalma a későbbiekben továbbfejlődött: 1998-ban az OLAF (5) (akkoriban még UCLAF) hívta fel a figyelmet a Közösség pénzügyi érdekeit károsító, nagymértékű adócsalásra mint a szervezett bűnözésnek tulajdonítható jelenségre; a későbbiekben az „ikertornyok” elleni és más terrortámadások miatt a fogalomba – különös szigorral és világosan – befoglalták a terrorizmust is.

| 2.3 | A G8-ak által létrehozott és a kormányok közötti együttműködés mindmáig legtekintélyesebb testületének tekinthető Pénzügyi Akció Munkacsoport (PAM) ugyanezt a fejlődést követte, az eszme és a cselekvés tekintetében egyaránt. A Pénzügyi Akció Munkacsoport, amely a szervezett bűnözés által végzett pénzmosás elleni harc céljából jött létre, illetékességi körét mostanra a terrorizmushoz kötődő pénzügyi tevékenység

  valamennyi

  formájára kiterjesztette: különös jelentőséggel bír kilenc „különleges ajánlása”, amelyek a pénzmosás és a fizetési rendszerek tárgyában nagyrészt közösségi rendelkezésekké alakultak. A terroristák „és egyéb bűnözők” által végzett „elektronikus fizetések”-re vonatkozó VII. különleges ajánlás a jelenleg vizsgált rendeletjavaslatban kerül alkalmazásra. |
| --- | --- |

2.3

A G8-ak által létrehozott és a kormányok közötti együttműködés mindmáig legtekintélyesebb testületének tekinthető Pénzügyi Akció Munkacsoport (PAM) ugyanezt a fejlődést követte, az eszme és a cselekvés tekintetében egyaránt. A Pénzügyi Akció Munkacsoport, amely a szervezett bűnözés által végzett pénzmosás elleni harc céljából jött létre, illetékességi körét mostanra a terrorizmushoz kötődő pénzügyi tevékenység

  valamennyi

  formájára kiterjesztette: különös jelentőséggel bír kilenc „különleges ajánlása”, amelyek a pénzmosás és a fizetési rendszerek tárgyában nagyrészt közösségi rendelkezésekké alakultak. A terroristák „és egyéb bűnözők” által végzett „elektronikus fizetések”-re vonatkozó VII. különleges ajánlás a jelenleg vizsgált rendeletjavaslatban kerül alkalmazásra.

| 2.4 | Azon elképzelés elfogadása, hogy a jogellenes
  pénzügyi tevékenységek
  – akár a terrorizmushoz, akár a szervezett bűnözéshez kapcsolódnak – globális jelenséget képviselnek, amelyet egységes módon kell leküzdeni, azzal az előnnyel járna, hogy egyértelműbbé válna a megfogalmazás. Ez az intézkedések helyi szinten történő foganatosítása szempontjából is – de nem csak azért – fontos. Manapság megtörténik, hogy akár közösségi szinten, akár nemzeti szinten a hangsúlyt az egyik vagy a másik elemre helyezik: számos elfogadott kezdeményezésben esik szó a „szervezett bűnözésről, beleértve a terrorizmust”, vagy „a terrorizmusról és egyéb jogellenes tevékenységekről”. A nyomozóhatóságok, és még inkább a pénzügyi szolgáltatók számára nem mindig könnyű a jogellenes pénzügyi tevékenységeket pontosan meghatározott kategóriába sorolni, annál is inkább, mivel bizonyos ágazatokban a terrorizmus szoros kapcsolatokat alakított ki a szervezett bűnözéssel és viszont (fegyver- és kábítószer-kereskedelem, illegális bevándorlás, bankjegy- és okirat-hamisítás és egyéb bűncselekmények). |
| --- | --- |

2.4

Azon elképzelés elfogadása, hogy a jogellenes
  pénzügyi tevékenységek
  – akár a terrorizmushoz, akár a szervezett bűnözéshez kapcsolódnak – globális jelenséget képviselnek, amelyet egységes módon kell leküzdeni, azzal az előnnyel járna, hogy egyértelműbbé válna a megfogalmazás. Ez az intézkedések helyi szinten történő foganatosítása szempontjából is – de nem csak azért – fontos. Manapság megtörténik, hogy akár közösségi szinten, akár nemzeti szinten a hangsúlyt az egyik vagy a másik elemre helyezik: számos elfogadott kezdeményezésben esik szó a „szervezett bűnözésről, beleértve a terrorizmust”, vagy „a terrorizmusról és egyéb jogellenes tevékenységekről”. A nyomozóhatóságok, és még inkább a pénzügyi szolgáltatók számára nem mindig könnyű a jogellenes pénzügyi tevékenységeket pontosan meghatározott kategóriába sorolni, annál is inkább, mivel bizonyos ágazatokban a terrorizmus szoros kapcsolatokat alakított ki a szervezett bűnözéssel és viszont (fegyver- és kábítószer-kereskedelem, illegális bevándorlás, bankjegy- és okirat-hamisítás és egyéb bűncselekmények).

| 2.5 | A jogellenes pénzügyi tevékenységek elleni küzdelem szempontjából a szervezett bűnözés és a terrorizmus tehát ugyanazon jelenség két aspektusát jelentik. Az a benyomás, hogy ez a felfogás olykor hiányzik a dokumentumból, a vizsgált rendelettervezet bevezető jelentéséből is ered, ahol ismételten „a pénzmosás

  és

  a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem” szerepel a szövegben. Anélkül, hogy a tervezett intézkedéseket érdemben vizsgálnánk, az EGSZB véleménye szerint ez a megfogalmazás félrevezető: világossá kellene tenni, hogy a szervezett bűnözésről és a terrorizmusról van szó. |
| --- | --- |

2.5

A jogellenes pénzügyi tevékenységek elleni küzdelem szempontjából a szervezett bűnözés és a terrorizmus tehát ugyanazon jelenség két aspektusát jelentik. Az a benyomás, hogy ez a felfogás olykor hiányzik a dokumentumból, a vizsgált rendelettervezet bevezető jelentéséből is ered, ahol ismételten „a pénzmosás

  és

  a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem” szerepel a szövegben. Anélkül, hogy a tervezett intézkedéseket érdemben vizsgálnánk, az EGSZB véleménye szerint ez a megfogalmazás félrevezető: világossá kellene tenni, hogy a szervezett bűnözésről és a terrorizmusról van szó.

| 2.6 | Másrészt a koncepciók e kettőssége a PAM-tól származik: a 2.3. pontban említett kilenc különleges ajánlás címe: „A terrorizmus finanszírozása”, bármely egyéb pontosítás nélkül; az ajánlásokat kísérő „Magyarázó megjegyzések” címe pedig „A terrorizmus finanszírozásáról szóló különleges ajánlások” (6), azonban a szövegben a következő szerepel: „megakadályozni a terroristák és egyéb bűnözők számára, hogy szabadon hozzáférjenek...” (7). A PAM ajánlásainak átültetése során az Európai Bizottság átvette ezt a megkülönböztetést, mivel a rendeletjavaslatot a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló intézkedések közé illesztette be. Az EGSZB véleménye szerint azonban ezt az intézkedést a pénzmosás és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló általánosabb intézkedések közé kellene besorolni. Jogi szempontból a megkülönböztetés nem fontos, azonban gyakorlati és operatív szinten azzá válik, ahogyan azt az alábbi megjegyzések megkísérlik bemutatni. |
| --- | --- |

2.6

Másrészt a koncepciók e kettőssége a PAM-tól származik: a 2.3. pontban említett kilenc különleges ajánlás címe: „A terrorizmus finanszírozása”, bármely egyéb pontosítás nélkül; az ajánlásokat kísérő „Magyarázó megjegyzések” címe pedig „A terrorizmus finanszírozásáról szóló különleges ajánlások” (6), azonban a szövegben a következő szerepel: „megakadályozni a terroristák és egyéb bűnözők számára, hogy szabadon hozzáférjenek...” (7). A PAM ajánlásainak átültetése során az Európai Bizottság átvette ezt a megkülönböztetést, mivel a rendeletjavaslatot a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló intézkedések közé illesztette be. Az EGSZB véleménye szerint azonban ezt az intézkedést a pénzmosás és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló általánosabb intézkedések közé kellene besorolni. Jogi szempontból a megkülönböztetés nem fontos, azonban gyakorlati és operatív szinten azzá válik, ahogyan azt az alábbi megjegyzések megkísérlik bemutatni.

3.   A javaslat szövegével kapcsolatos észrevételek

| 3.1 | 2. cikk: alkalmazási kör. A rendelet egy a Közösség területén belüli székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltató által elküldött vagy az általa kapott, a Közösség területén lakhellyel/székhellyel rendelkező kedvezményezettek részére vagy ottani megbízók által eszközölt pénzátutalásokra alkalmazandó; hasonlóképpen alkalmazandó (7. cikk) a Közösségből származó, a Közösség területén kívüli lakhellyel/székhellyel rendelkező kedvezményezettek részére eszközölt, valamint a harmadik országokból származó, a Közösségbe irányuló átutalásokra (8. cikk), néhány kiigazítással. |
| --- | --- |

3.1

2. cikk: alkalmazási kör. A rendelet egy a Közösség területén belüli székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltató által elküldött vagy az általa kapott, a Közösség területén lakhellyel/székhellyel rendelkező kedvezményezettek részére vagy ottani megbízók által eszközölt pénzátutalásokra alkalmazandó; hasonlóképpen alkalmazandó (7. cikk) a Közösségből származó, a Közösség területén kívüli lakhellyel/székhellyel rendelkező kedvezményezettek részére eszközölt, valamint a harmadik országokból származó, a Közösségbe irányuló átutalásokra (8. cikk), néhány kiigazítással.

| 3.1.1 | A szabályozás nem alkalmazható a pénzösszegek hitelkártyával vagy betéti kártyával végzett
  kereskedelmi

  műveletekből származó átutalására, feltéve, hogy ezen átutalásokhoz egyedi azonosító kód társul, amely lehetővé teszi a megbízó azonosítását. Az elektronikus pénzzel (e-money), azaz a feltöltős kártyákkal (prepaid cards) végzett műveletek nincsenek kifejezetten kizárva, azonban nem kerülnek kifejezetten említésre sem. A technikai módozatokkal kapcsolatosan a pénzügyi szolgáltatók megteszik saját észrevételeiket; az EGSZB a maga részéről megjegyzi, hogy a kártyával végzett műveletek menete fordított a fizetési megbízásokhoz képest: a megbízó (akinek a részére számlakivonatot küldenek a kártya felhasználásával bonyolított műveletekről) pénzügyi szolgáltatója nem ismeri a kedvezményezett által folytatott tevékenységeket, sem pedig a megbízó és a kedvezményezett között fennálló kapcsolat jellegét. Az esetek nagy részében nemcsak hogy lehetetlen a kereskedelmi műveleteket megkülönböztetni a nem kereskedelmi műveletektől, de gyakran technikailag lehetetlen a megbízó azonosítása is. |
| --- | --- |

3.1.1

A szabályozás nem alkalmazható a pénzösszegek hitelkártyával vagy betéti kártyával végzett
  kereskedelmi

  műveletekből származó átutalására, feltéve, hogy ezen átutalásokhoz egyedi azonosító kód társul, amely lehetővé teszi a megbízó azonosítását. Az elektronikus pénzzel (e-money), azaz a feltöltős kártyákkal (prepaid cards) végzett műveletek nincsenek kifejezetten kizárva, azonban nem kerülnek kifejezetten említésre sem. A technikai módozatokkal kapcsolatosan a pénzügyi szolgáltatók megteszik saját észrevételeiket; az EGSZB a maga részéről megjegyzi, hogy a kártyával végzett műveletek menete fordított a fizetési megbízásokhoz képest: a megbízó (akinek a részére számlakivonatot küldenek a kártya felhasználásával bonyolított műveletekről) pénzügyi szolgáltatója nem ismeri a kedvezményezett által folytatott tevékenységeket, sem pedig a megbízó és a kedvezményezett között fennálló kapcsolat jellegét. Az esetek nagy részében nemcsak hogy lehetetlen a kereskedelmi műveleteket megkülönböztetni a nem kereskedelmi műveletektől, de gyakran technikailag lehetetlen a megbízó azonosítása is.

| 3.2 | 5. cikk: a pénzátutalásokat kísérő információk. A pénzügyi szolgáltatók kötelesek a fizetési megbízásokban feltüntetni a megbízóra vonatkozó hiánytalan tájékoztató adatokat, miután azokat ellenőrizték, illetve megbizonyosodtak teljességükről és helytállóságukról. Amennyiben a Közösségen kívüli lakhellyel/székhellyel rendelkező kedvezményezetteknek szánt, 1 000 euró összeget meg nem haladó megbízásokról van szó, a pénzügyi szolgáltató dönthet az ellenőrzés mértékét illetően. A szabályozás ezen – jóllehet ésszerű és reális – rugalmassága révén az „emigránsok általi hazautalások” megnevezés alatt jelentős tőkemennyiség távozhat az EU területéről, amelynek az emigránsok eredeti családjai csupán látszólagos címzettjei. Másrészt a valamennyi egyéb megbízás esetében szokásosan kért ellenőrzés az átutalások e típusánál problematikus, hiszen gyakran különböző pénzügyi szolgáltatókon keresztül nagyszámú magánszemély eszközli őket készpénzben, akiknek az azonosítása nem bír különösebb jelentőséggel. |
| --- | --- |

3.2

5. cikk: a pénzátutalásokat kísérő információk. A pénzügyi szolgáltatók kötelesek a fizetési megbízásokban feltüntetni a megbízóra vonatkozó hiánytalan tájékoztató adatokat, miután azokat ellenőrizték, illetve megbizonyosodtak teljességükről és helytállóságukról. Amennyiben a Közösségen kívüli lakhellyel/székhellyel rendelkező kedvezményezetteknek szánt, 1 000 euró összeget meg nem haladó megbízásokról van szó, a pénzügyi szolgáltató dönthet az ellenőrzés mértékét illetően. A szabályozás ezen – jóllehet ésszerű és reális – rugalmassága révén az „emigránsok általi hazautalások” megnevezés alatt jelentős tőkemennyiség távozhat az EU területéről, amelynek az emigránsok eredeti családjai csupán látszólagos címzettjei. Másrészt a valamennyi egyéb megbízás esetében szokásosan kért ellenőrzés az átutalások e típusánál problematikus, hiszen gyakran különböző pénzügyi szolgáltatókon keresztül nagyszámú magánszemély eszközli őket készpénzben, akiknek az azonosítása nem bír különösebb jelentőséggel.

| 3.2.1 | Mindenesetre az 1 000 euró összeget meg nem haladó megbízások ellenőrzése alóli mentesítés a pénzügyi szolgáltató számára költséges és felesleges külön eljárások foganatosítását teszi szükségessé; helyesebb lenne a cikk szövegében utalni a pénzmosás elleni, már hatályban lévő jogszabályokra, amelyek a nem számlatulajdonos megbízók által adott megbízásokra vonatoznak. |
| --- | --- |

3.2.1

Mindenesetre az 1 000 euró összeget meg nem haladó megbízások ellenőrzése alóli mentesítés a pénzügyi szolgáltató számára költséges és felesleges külön eljárások foganatosítását teszi szükségessé; helyesebb lenne a cikk szövegében utalni a pénzmosás elleni, már hatályban lévő jogszabályokra, amelyek a nem számlatulajdonos megbízók által adott megbízásokra vonatoznak.

| 3.3 | 9. cikk: pénzátutalás a megbízóra vonatkozó információk hiánya esetén. A 6. cikk értelmében az átutalást kezdeményező pénzügyi szolgáltatónak közölnie kell a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatójával a megbízó azonosító adatait. Ha az adatok hiányoznak vagy nem teljesek, a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatója köteles őket kérni a megbízó pénzügyi szolgáltatójától: visszautasíthatja továbbá a kifizetést, felfüggesztheti azt, vagy a saját felelősségére, azonban a pénzmosás elleni jogszabályok betartásával eszközölheti azt. Ha az eset megismétlődik, a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatója köteles
  valamennyi

  , az illető pénzügyi szolgáltatótól származó megbízást visszautasítani, vagy megszakítani szakmai kapcsolatait az adott pénzügyi szolgáltatóval. E döntésekről értesíteni kell „a pénzmosás

  vagy

  a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságokat”. |
| --- | --- |

3.3

9. cikk: pénzátutalás a megbízóra vonatkozó információk hiánya esetén. A 6. cikk értelmében az átutalást kezdeményező pénzügyi szolgáltatónak közölnie kell a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatójával a megbízó azonosító adatait. Ha az adatok hiányoznak vagy nem teljesek, a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatója köteles őket kérni a megbízó pénzügyi szolgáltatójától: visszautasíthatja továbbá a kifizetést, felfüggesztheti azt, vagy a saját felelősségére, azonban a pénzmosás elleni jogszabályok betartásával eszközölheti azt. Ha az eset megismétlődik, a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatója köteles
  valamennyi

  , az illető pénzügyi szolgáltatótól származó megbízást visszautasítani, vagy megszakítani szakmai kapcsolatait az adott pénzügyi szolgáltatóval. E döntésekről értesíteni kell „a pénzmosás

  vagy

  a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságokat”.

| 3.3.1 | A hitelintézetre rótt azon kötelezettség, hogy a jogszabály által előírt esetekben szakítsa meg kapcsolatát egy másik hitelintézettel, az arányosság nyilvánvaló problémáját veti fel: hiszen a nemzetközi hitelintézetek közötti kapcsolatok nem korlátozódnak a pénzátutalásokra; sőt, a pénzátutalások csupán a kapcsolatok kis részét alkotják; e kapcsolatok ezzel szemben magukban foglalják a hitelnyújtást, a szolgáltatásokat, az értékpapírokkal végzett műveleteket stb., mely utóbbi műveletek volumene összehasonlíthatatlanul magasabb a szabálytalan vagy szabálytalannak vélt pénzátutalásokénál. A kapcsolatoknak az Európai Bizottság javaslata szerinti azonnali megszakítása mind a pénzintézetek, mind azok ügyfelei számára hatalmas és indokolatlan károkat eredményezne. |
| --- | --- |

3.3.1

A hitelintézetre rótt azon kötelezettség, hogy a jogszabály által előírt esetekben szakítsa meg kapcsolatát egy másik hitelintézettel, az arányosság nyilvánvaló problémáját veti fel: hiszen a nemzetközi hitelintézetek közötti kapcsolatok nem korlátozódnak a pénzátutalásokra; sőt, a pénzátutalások csupán a kapcsolatok kis részét alkotják; e kapcsolatok ezzel szemben magukban foglalják a hitelnyújtást, a szolgáltatásokat, az értékpapírokkal végzett műveleteket stb., mely utóbbi műveletek volumene összehasonlíthatatlanul magasabb a szabálytalan vagy szabálytalannak vélt pénzátutalásokénál. A kapcsolatoknak az Európai Bizottság javaslata szerinti azonnali megszakítása mind a pénzintézetek, mind azok ügyfelei számára hatalmas és indokolatlan károkat eredményezne.

| 3.3.2 | A „felelős hatóságok” megnevezés felveti a jelen vélemény bevezető részében taglalt alapproblémát. Előrebocsátva, hogy a pénzmosás elleni általános jogszabályok súlyos – részben büntetőjogi – felelősséggel ruházzák fel a pénzügyi szolgáltatókat és azok alkalmazottait, nem mindig könnyű megítélni, hogy egy „gyanúsnak” tekintett művelet a „közönséges” bűnözés vagy a terrorizmus számlájára írható-e. Minden országban léteznek különböző nyomozó és bűnüldözési hatóságok: bűnügyi rendőrség (néha két különböző szervezetre tagolódik), adóügyi rendőrség, vámhatóság, titkosszolgálat. Pontos útmutatások hiányában a pénzügyi szolgáltatóra hárul a döntés, hogy az adott ügyben melyik hatóság illetékes. A szabályozás tehát olyan döntés felelősségét hárítja a pénzügyi szolgáltatókra, amely meghaladja azok szakmai kompetenciáját. |
| --- | --- |

3.3.2

A „felelős hatóságok” megnevezés felveti a jelen vélemény bevezető részében taglalt alapproblémát. Előrebocsátva, hogy a pénzmosás elleni általános jogszabályok súlyos – részben büntetőjogi – felelősséggel ruházzák fel a pénzügyi szolgáltatókat és azok alkalmazottait, nem mindig könnyű megítélni, hogy egy „gyanúsnak” tekintett művelet a „közönséges” bűnözés vagy a terrorizmus számlájára írható-e. Minden országban léteznek különböző nyomozó és bűnüldözési hatóságok: bűnügyi rendőrség (néha két különböző szervezetre tagolódik), adóügyi rendőrség, vámhatóság, titkosszolgálat. Pontos útmutatások hiányában a pénzügyi szolgáltatóra hárul a döntés, hogy az adott ügyben melyik hatóság illetékes. A szabályozás tehát olyan döntés felelősségét hárítja a pénzügyi szolgáltatókra, amely meghaladja azok szakmai kompetenciáját.

| 3.3.3 | Olyan jogszabályra lenne tehát szükség, amely előírja a tagállamoknak egy egységes kapcsolattartási pont létrehozását, amely a bejelentések gyűjtéséért, valamint azoknak az illetékes nyomozóhatóságok részére való továbbításáért lenne felelős. (8) Ez az intézkedés egyébként már szerepelt az 1998-as Tanács programjában. |
| --- | --- |

3.3.3

Olyan jogszabályra lenne tehát szükség, amely előírja a tagállamoknak egy egységes kapcsolattartási pont létrehozását, amely a bejelentések gyűjtéséért, valamint azoknak az illetékes nyomozóhatóságok részére való továbbításáért lenne felelős. (8) Ez az intézkedés egyébként már szerepelt az 1998-as Tanács programjában.

| 3.4 | 10. cikk: kockázatalapú értékelés. Ez a cikk kimondja, hogy a megbízóra vonatkozó adatok hiányos voltát a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatójának gyanús elemként kell értékelnie, és jelentenie kell a felelős hatóságoknak. A jogszabály a pénzügyi szolgáltatóra ruházza azon hatáskört, hogy esetről-esetre meghatározza: hibáról, mulasztásról, vagy „valóban” gyanús esetről van-e szó: ez nehéz feladatnak bizonyulhat, ha tekintetbe vesszük, hogy minden pénzügyi szolgáltatónak naponta rendkívül nagy számú műveletet kell bonyolítania. A bejelentést illetően pedig a 3.3.2. és a 3.3.3. pontban foglalt észrevételek érvényesek. |
| --- | --- |

3.4

10. cikk: kockázatalapú értékelés. Ez a cikk kimondja, hogy a megbízóra vonatkozó adatok hiányos voltát a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatójának gyanús elemként kell értékelnie, és jelentenie kell a felelős hatóságoknak. A jogszabály a pénzügyi szolgáltatóra ruházza azon hatáskört, hogy esetről-esetre meghatározza: hibáról, mulasztásról, vagy „valóban” gyanús esetről van-e szó: ez nehéz feladatnak bizonyulhat, ha tekintetbe vesszük, hogy minden pénzügyi szolgáltatónak naponta rendkívül nagy számú műveletet kell bonyolítania. A bejelentést illetően pedig a 3.3.2. és a 3.3.3. pontban foglalt észrevételek érvényesek.

| 3.5 | 13. cikk: technikai korlátok. Az ezen cikkben foglalt szabályok a harmadik országokból származó átutalásokra vonatkoznak: e szabályok értelmében a megbízóra vonatkozó adatokat – akár teljesek, akár nem – a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatójának legalább öt éven át meg kell őriznie. Amennyiben létezik egy a Közösségben székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltató, köteles bejelenteni a végső pénzügyi szolgáltatónak a teljes adatok hiányát. E szabályok nem igényelnek különösebb hozzáfűznivalót azon kívül, hogy az adatok ily hosszú időn át való megőrzése jelentős anyagi teherrel járhat, és több millió információ felhalmozódásához vezethet: ez a rendelkezés csak akkor indokolt, ha valóban úgy véljük, hogy hasznos lehet. Tanácsos lenne talán e pontot átgondolni, oly módon, hogy az adatmegőrzés csak egy bizonyos összeget meghaladó volumenű műveletekre vonatkozzon. |
| --- | --- |

3.5

13. cikk: technikai korlátok. Az ezen cikkben foglalt szabályok a harmadik országokból származó átutalásokra vonatkoznak: e szabályok értelmében a megbízóra vonatkozó adatokat – akár teljesek, akár nem – a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatójának legalább öt éven át meg kell őriznie. Amennyiben létezik egy a Közösségben székhellyel rendelkező pénzügyi szolgáltató, köteles bejelenteni a végső pénzügyi szolgáltatónak a teljes adatok hiányát. E szabályok nem igényelnek különösebb hozzáfűznivalót azon kívül, hogy az adatok ily hosszú időn át való megőrzése jelentős anyagi teherrel járhat, és több millió információ felhalmozódásához vezethet: ez a rendelkezés csak akkor indokolt, ha valóban úgy véljük, hogy hasznos lehet. Tanácsos lenne talán e pontot átgondolni, oly módon, hogy az adatmegőrzés csak egy bizonyos összeget meghaladó volumenű műveletekre vonatkozzon.

| 3.6 | 14. cikk: együttműködési kötelezettségek. A pénzügyi szolgáltatók kötelesek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságokkal együttműködni, és a birtokukban lévő adatokat és információkat részükre késedelem nélkül átadni. E hatóságok kötelesek az ily módon kapott információkat „kizárólag a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére, az ezzel kapcsolatban folytatott nyomozásra, e tevékenységek felfedésére vagy büntetőjogi üldözésére felhasználni.” |
| --- | --- |

3.6

14. cikk: együttműködési kötelezettségek. A pénzügyi szolgáltatók kötelesek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságokkal együttműködni, és a birtokukban lévő adatokat és információkat részükre késedelem nélkül átadni. E hatóságok kötelesek az ily módon kapott információkat „kizárólag a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére, az ezzel kapcsolatban folytatott nyomozásra, e tevékenységek felfedésére vagy büntetőjogi üldözésére felhasználni.”

| 3.6.1 | Az EGSZB kijelenti, hogy teljes mértékben egyetért ezekkel a szabályokkal. Csak egy megjegyzés azon fórumok számára, amelyek fenntartásukat fejezték ki a magánéletet védő jogszabályok esetleges meggyengítésével kapcsolatosan: a közösségi érdek felsőbbrendűsége, amely közösség egy nagyon súlyos társadalmi veszély ellen küzd, bizonyos esetekben megköveteli a közösség védelme érdekében a nagy elvek alóli mentesítést. A hatóságok kötelesek az információkat kizárólag a pontosan meghatározott célokra használni; ez önmagában garanciát jelent a lehetséges visszaélésekkel szemben. Általánosabb értelemben azt az elvet kellene követni, hogy aki „valós” társadalmi célokat követő vagy közhasznú szervezet javára eszközöl befizetést, annak nincs félnivalója: hiszen ez nem tartozik sem az adókikerülés, sem más törvénysértések, sem pedig az egyéb elítélendő cselekedetek kategóriájába. |
| --- | --- |

3.6.1

Az EGSZB kijelenti, hogy teljes mértékben egyetért ezekkel a szabályokkal. Csak egy megjegyzés azon fórumok számára, amelyek fenntartásukat fejezték ki a magánéletet védő jogszabályok esetleges meggyengítésével kapcsolatosan: a közösségi érdek felsőbbrendűsége, amely közösség egy nagyon súlyos társadalmi veszély ellen küzd, bizonyos esetekben megköveteli a közösség védelme érdekében a nagy elvek alóli mentesítést. A hatóságok kötelesek az információkat kizárólag a pontosan meghatározott célokra használni; ez önmagában garanciát jelent a lehetséges visszaélésekkel szemben. Általánosabb értelemben azt az elvet kellene követni, hogy aki „valós” társadalmi célokat követő vagy közhasznú szervezet javára eszközöl befizetést, annak nincs félnivalója: hiszen ez nem tartozik sem az adókikerülés, sem más törvénysértések, sem pedig az egyéb elítélendő cselekedetek kategóriájába.

| 3.6.2 | Felvetődik viszont a kérdés, hogy ezen intézkedéseknek mi a gyakorlati hasznuk. A pénzügyi szolgáltatók számára az „ismerd az ügyfeledet” általános szabálynak kellene érvényesnek lennie, amely – alkalmazása esetén – az elismerten és bizonyítottan tisztességes ügyfelek esetében mentesítene az ellenőrzések és a bejelentés kötelezettsége alól. Ezt a szabályt meglehetősen egyszerű a kedvezményezettre alkalmazni; jóval nehezebb és körülményesebb lenne azonban a megbízó ellenőrzése, főként akkor, ha a befizetéseket a fenti 3.1.1. pontban említett módozatokkal eszközölte. |
| --- | --- |

3.6.2

Felvetődik viszont a kérdés, hogy ezen intézkedéseknek mi a gyakorlati hasznuk. A pénzügyi szolgáltatók számára az „ismerd az ügyfeledet” általános szabálynak kellene érvényesnek lennie, amely – alkalmazása esetén – az elismerten és bizonyítottan tisztességes ügyfelek esetében mentesítene az ellenőrzések és a bejelentés kötelezettsége alól. Ezt a szabályt meglehetősen egyszerű a kedvezményezettre alkalmazni; jóval nehezebb és körülményesebb lenne azonban a megbízó ellenőrzése, főként akkor, ha a befizetéseket a fenti 3.1.1. pontban említett módozatokkal eszközölte.

| 3.7 | 19. cikk: tagállamon belüli pénzátutalások jótékonysági szervezeteknek. Ez a cikk mentesítést jelent az 5. cikkben foglalt szabályok alól: a tagállamok mentesíthetik a pénzügyi szolgáltatókat a megbízó azonosító adatainak bejelentésére vonatkozó kötelezettség alól, amennyiben az átutalások jótékonysági, vallási, kulturális, oktatási, szociális vagy szolidáris, illetőleg környezetvédelmi tevékenységet folytató, valamint a fenntartható fejlődést előmozdító szervezetek részére kerülnek végrehajtásra, az alábbi feltételekkel:






  a) | ezen szervezetek közhatóságnak tartoznak beszámolni és közhatóság felügyeli őket, vagy külső auditnak vannak alárendelve; |
| --- | --- | --- |

3.7

19. cikk: tagállamon belüli pénzátutalások jótékonysági szervezeteknek. Ez a cikk mentesítést jelent az 5. cikkben foglalt szabályok alól: a tagállamok mentesíthetik a pénzügyi szolgáltatókat a megbízó azonosító adatainak bejelentésére vonatkozó kötelezettség alól, amennyiben az átutalások jótékonysági, vallási, kulturális, oktatási, szociális vagy szolidáris, illetőleg környezetvédelmi tevékenységet folytató, valamint a fenntartható fejlődést előmozdító szervezetek részére kerülnek végrehajtásra, az alábbi feltételekkel:

a)

ezen szervezetek közhatóságnak tartoznak beszámolni és közhatóság felügyeli őket, vagy külső auditnak vannak alárendelve;

| b) | az átutalások maximális összege 150 euró; |
| --- | --- |

b)

az átutalások maximális összege 150 euró;

| c) | az átutalások kizárólag a tagállamon belül történnek. |
| --- | --- |

c)

az átutalások kizárólag a tagállamon belül történnek.

| 3.7.1. | A tervezett mentesítést alkalmazó tagállamok számára bizonyosan nagy kihívást jelentene az érintett szervezetekről nyilvántartást vezetni, valamint ellenőrizni a vonatkozó szabályok betartását. A pénzügyi szolgáltatóknak ezenkívül minden egyes esetben meg kellene bizonyosodniuk arról, hogy a megbízó be van-e jegyezve a folyamatosan frissített, úgynevezett „fehér” jegyzékbe: ez bizonyosan terhes feladatot jelentene. A helyzet azonban országonként más és más: a nem kielégítő szabályozással rendelkező országokban a 3.7. a) pontban foglalt feltételt aligha lehet betartani. |
| --- | --- |

3.7.1.

A tervezett mentesítést alkalmazó tagállamok számára bizonyosan nagy kihívást jelentene az érintett szervezetekről nyilvántartást vezetni, valamint ellenőrizni a vonatkozó szabályok betartását. A pénzügyi szolgáltatóknak ezenkívül minden egyes esetben meg kellene bizonyosodniuk arról, hogy a megbízó be van-e jegyezve a folyamatosan frissített, úgynevezett „fehér” jegyzékbe: ez bizonyosan terhes feladatot jelentene. A helyzet azonban országonként más és más: a nem kielégítő szabályozással rendelkező országokban a 3.7. a) pontban foglalt feltételt aligha lehet betartani.

| 3.7.2 | A rendeletjavaslat által engedélyezett mentesítés azon a meggyőződésen alapszik, hogy az ezen szervezetek által követett társadalmi célok önmagukban garanciát jelentenek az alapok korrekt módon való felhasználására. Ez igaz a szóban forgó szervezetek nagy részére, a közismert szervezetekre, valamint a természeti katasztrófák esetén megszervezett jótékony célú gyűjtésekre, azonban az is igaz, hogy a kisebb és kevésbé ismert, állítólagosan társadalmi célokat követő vagy közhasznú szervezetek között olyanok is rejtőznek, amelyek terrorista szervezeteket finanszíroznak. A 3.7. pont utolsó részében említett tevékenységekről szólva a szabályozás nem tartalmazhat vallási alapú megkülönböztetést: közismert azonban, hogy a terrorizmus finanszírozása olykor egy ártalmatlannak látszó nonprofit szervezeten keresztül történik, amelynek veszélyességére csak a későbbiekben derül fény. A nonprofit szervezetek szférájában tehát a többségben lévő „átlátható” szervezetek mellett néhány olyan szervezet is működik, amelyeket figyelemmel kell kísérni: a nehézség éppen e szervezetek azonosításában rejlik. |
| --- | --- |

3.7.2

A rendeletjavaslat által engedélyezett mentesítés azon a meggyőződésen alapszik, hogy az ezen szervezetek által követett társadalmi célok önmagukban garanciát jelentenek az alapok korrekt módon való felhasználására. Ez igaz a szóban forgó szervezetek nagy részére, a közismert szervezetekre, valamint a természeti katasztrófák esetén megszervezett jótékony célú gyűjtésekre, azonban az is igaz, hogy a kisebb és kevésbé ismert, állítólagosan társadalmi célokat követő vagy közhasznú szervezetek között olyanok is rejtőznek, amelyek terrorista szervezeteket finanszíroznak. A 3.7. pont utolsó részében említett tevékenységekről szólva a szabályozás nem tartalmazhat vallási alapú megkülönböztetést: közismert azonban, hogy a terrorizmus finanszírozása olykor egy ártalmatlannak látszó nonprofit szervezeten keresztül történik, amelynek veszélyességére csak a későbbiekben derül fény. A nonprofit szervezetek szférájában tehát a többségben lévő „átlátható” szervezetek mellett néhány olyan szervezet is működik, amelyeket figyelemmel kell kísérni: a nehézség éppen e szervezetek azonosításában rejlik.

| 3.7.3 | Egy másik hiányosság: annak figyelmen kívül hagyása, hogy az NGO-k védelmében – nem szükségszerűen terrorista – bűnszervezetek rejtőzhetnek: a kábítószer-csempészetből, a prostitúcióból és a zsarolásból származó bevételeket könnyen lehet a frappáns elnevezésű NGO-k javára tett adománynak álcázni, amely szervezetek képviselői – legalábbis a pénzügyi szolgáltató számára – minden gyanú felett álló személyek. Valójában léteznek közvetett felügyeleti rendszerek, amelyek egyes esetekben felderíthetik a gyanús eseteket: például az ugyanazon személyektől származó és mindig készpénzben eszközölt befizetések gyakoriságát, amely a fentiekben felsorolt tevékenységek jellemzője. Ezek a módszerek azonban rendkívül jól ismertek a bűnözők számára, akik következésképpen megfelelő ellenintézkedéseket alkalmaznak: a befizetéseket kis részletekben eszközlik, mindig más pénzügyi szolgáltatót vesznek igénybe, stb. Ezért főként a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatójának kellene gyanút fognia a mindig ugyanazon megbízótól érkező befizetések gyakorisága alapján. Továbbá, a jelenlegi elektronikus számlavezetési rendszerekkel egy ilyen jellegű felügyeletet csak „testre szabott”ad hoc programokkal lehetne megvalósítani; ez a megoldás nyilvánvalóan nehezen kivitelezhető. |
| --- | --- |

3.7.3

Egy másik hiányosság: annak figyelmen kívül hagyása, hogy az NGO-k védelmében – nem szükségszerűen terrorista – bűnszervezetek rejtőzhetnek: a kábítószer-csempészetből, a prostitúcióból és a zsarolásból származó bevételeket könnyen lehet a frappáns elnevezésű NGO-k javára tett adománynak álcázni, amely szervezetek képviselői – legalábbis a pénzügyi szolgáltató számára – minden gyanú felett álló személyek. Valójában léteznek közvetett felügyeleti rendszerek, amelyek egyes esetekben felderíthetik a gyanús eseteket: például az ugyanazon személyektől származó és mindig készpénzben eszközölt befizetések gyakoriságát, amely a fentiekben felsorolt tevékenységek jellemzője. Ezek a módszerek azonban rendkívül jól ismertek a bűnözők számára, akik következésképpen megfelelő ellenintézkedéseket alkalmaznak: a befizetéseket kis részletekben eszközlik, mindig más pénzügyi szolgáltatót vesznek igénybe, stb. Ezért főként a kedvezményezett pénzügyi szolgáltatójának kellene gyanút fognia a mindig ugyanazon megbízótól érkező befizetések gyakorisága alapján. Továbbá, a jelenlegi elektronikus számlavezetési rendszerekkel egy ilyen jellegű felügyeletet csak „testre szabott”ad hoc programokkal lehetne megvalósítani; ez a megoldás nyilvánvalóan nehezen kivitelezhető.

| 3.7.4 | Az EGSZB tehát felhívja a figyelmet azon tényre, hogy a mentesítés, amelyről a rendelet értelmében a pénzügyi szolgáltatók saját kezdeményezésükre dönthetnének a felhasználással, az ellenőrzésekkel, a képviselők megbízhatóságával kapcsolatos, birtokukban lévő adatok alapján, a rendszer gyenge pontját képezi. A pénzügyi szolgáltatók együttműködése – mivel ez önkéntes alapon történik – mindig is elégtelen lesz a pénzmosáshoz és a bűnözés finanszírozásához kapcsolódó jelenségek megakadályozására: elsősorban arra van szükség, hogy a hatóságok aktív szerepet játsszanak, és jelentsék a gyanús személyek nevét. Ehhez pedig arra van szükség, hogy megvalósítsuk a központi hatóságról szóló, a fentiekben vázolt elképzelést. |
| --- | --- |

3.7.4

Az EGSZB tehát felhívja a figyelmet azon tényre, hogy a mentesítés, amelyről a rendelet értelmében a pénzügyi szolgáltatók saját kezdeményezésükre dönthetnének a felhasználással, az ellenőrzésekkel, a képviselők megbízhatóságával kapcsolatos, birtokukban lévő adatok alapján, a rendszer gyenge pontját képezi. A pénzügyi szolgáltatók együttműködése – mivel ez önkéntes alapon történik – mindig is elégtelen lesz a pénzmosáshoz és a bűnözés finanszírozásához kapcsolódó jelenségek megakadályozására: elsősorban arra van szükség, hogy a hatóságok aktív szerepet játsszanak, és jelentsék a gyanús személyek nevét. Ehhez pedig arra van szükség, hogy megvalósítsuk a központi hatóságról szóló, a fentiekben vázolt elképzelést.

| 3.7.5 | Az EGSZB ezenkívül egy további aspektusra hívja fel a felelős hatóságok figyelmét. A pénzügyi szolgáltatók általi közvetlen bejelentés eseteit kivéve az adatokat öt évig őrzik meg, általában azért, hogy a hatóságok azokat a már elkövetett bűncselekmények bizonyítékaiként vizsgálhassák. Tehát nagyrészt bizonyítási, nem pedig megelőző vagy represszív célzatú intézkedésekről van szó. Felmerül a kérdés, hogy hogyan lehetséges a gyakorlatban az egyes történéseket az évek alatt felhalmozódott több százmillió művelet között megtalálni. |
| --- | --- |

3.7.5

Az EGSZB ezenkívül egy további aspektusra hívja fel a felelős hatóságok figyelmét. A pénzügyi szolgáltatók általi közvetlen bejelentés eseteit kivéve az adatokat öt évig őrzik meg, általában azért, hogy a hatóságok azokat a már elkövetett bűncselekmények bizonyítékaiként vizsgálhassák. Tehát nagyrészt bizonyítási, nem pedig megelőző vagy represszív célzatú intézkedésekről van szó. Felmerül a kérdés, hogy hogyan lehetséges a gyakorlatban az egyes történéseket az évek alatt felhalmozódott több százmillió művelet között megtalálni.

| 3.7.6 | Végül megjegyzendő, hogy a szabályozás indokolása nem tartalmaz semmiféle utalást a rendszer – lehetséges pozitív hatásokkal arányos – költségeire vonatkozóan. Nem minden pénzügyi szolgáltató rendelkezik elégséges struktúrákkal e rendelkezések betartásához, azonban még azon szolgáltatókra is többletterhek és szervezési bonyodalmak hárulnak, akik rendelkeznek ilyenekkel. Ez utóbbiak költségei elkerülhetetlenül a fizetési rendszerek felhasználóit terhelnék; ez az áldozat csak akkor fogadható el, ha kimutathatóak az új szabályozás konkrét és kézzelfogható pozitív hatásai. |
| --- | --- |

3.7.6

Végül megjegyzendő, hogy a szabályozás indokolása nem tartalmaz semmiféle utalást a rendszer – lehetséges pozitív hatásokkal arányos – költségeire vonatkozóan. Nem minden pénzügyi szolgáltató rendelkezik elégséges struktúrákkal e rendelkezések betartásához, azonban még azon szolgáltatókra is többletterhek és szervezési bonyodalmak hárulnak, akik rendelkeznek ilyenekkel. Ez utóbbiak költségei elkerülhetetlenül a fizetési rendszerek felhasználóit terhelnék; ez az áldozat csak akkor fogadható el, ha kimutathatóak az új szabályozás konkrét és kézzelfogható pozitív hatásai.

Brüsszel, 2006. április 21.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  GAFI, „Revised Interpretative Note to Special Recomendation VII: Wire Trasnfer”.

1

(2)  A Tanács 2580/2001/EK és 881/2002/EK rendelete.

2

(3)  91/308/EGK, 2001/97/EK irányelv, ...

3

(4)  A szervezett bűnözésről szóló cselekvési program, HL C 251, 1997.8.15.

4

(5)  COM(1998) 276 final. A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme – a csalás elleni harc – éves jelentés, 1997.

5

(6)  „Special recommendations on terrorist financing”.

6

(7)  „Preventing terrorists and other criminals from having unfettered access”.

7

(8)  Az egyetlen kapcsolattartási pont szükségessége nem új igény, és eredetileg nem is az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságtól származik; ezt már az 1997-es Tanács előző, 2.1. pontban említett programja is tartalmazta, amely szerint minden tagállamnak létre kellett volna hoznia egy „egyesített kapcsolattartási pontot, amelyhez valamennyi bűnüldözési szerv hozzáféréssel rendelkezik”. Noha azóta több év eltelt, ez a szervezet még mindig nem létezik; a nyomozó- és a bűnüldözési hatóságok közötti együttműködés – nemzeti és közösségi szinten egyaránt – nem teljesen megoldott.

8

egyesített kapcsolattartási pontot

valamennyi

---

1. MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

Az alábbiakban feltüntetjük azon módosító indítványokat, amelyek – noha a vita során elutasításra kerültek – a leadott szavazatok legalább egynegyedének megfelelő szavazatot kaptak (Működési Szabályzat, 54. cikk, (3) bekezdés).

3.7.2. pont

A szöveg a következőképpen módosul:

„A rendeletjavaslat által engedélyezett mentesítés azon a meggyőződésen alapszik, hogy az ezen szervezetek által követett társadalmi célok önmagukban garanciát jelentenek az alapok korrekt módon való felhasználására. Ez igaz a szóban forgó szervezetek nagy részére., a közismert szervezetekre, valam
  int a természeti katasztrófák esetén megszervezett jótékony célú gyűjtésekre, a
  Azonban az is igaz, hogy a kisebb és kevésbé ismert, állítólagosan társadalmi célokat követő vagy közhasznú szervezetek közöttük olyanok is rejtőznek, amelyek terrorista szervezeteket finanszíroznak. A 3.7. pont utolsó részében említett tevékenységekről szólva a szabályozás nem tartalmazhat vallási alapú megkülönböztetést: közismert azonban, hogy a terrorizmus finanszírozása olykor egy ártalmatlannak látszó nonprofit szervezeten keresztül történik, amelynek veszélyességére csak a későbbiekben derül fény.

  A
  nonprofit szervezetek szférájában tehát a többségben lévő
  »átlátható«
  szervezetek mellett néhány olyan szervezet is működik, amelyeket figyelemmel kell kísérni: a nehézség é
  ppen e szervezetek azonosításában rejlik.”

Indokolás

Szóban.

A szavazás eredménye:

Mellette: 37

Ellene: 44

Tartózkodott: 8

3.7.4. pont

A szöveg a következőképpen módosul:

„Az EGSZB tehát felhívja a figyelmet azon tényre, hogy
  Bár a mentesítés, amelyről a rendelet értelmében a pénzügyi szolgáltatók saját kezdeményezésükre dönthetnének a felhasználással, az ellenőrzésekkel, a képviselők megbízhatóságával kapcsolatos, birtokukban lévő adatok alapján, a rendszer gyenge pontját képezheti, mégis megalapozott, tekintettel a nonprofit szervezetek demokratikus társadalomban betöltött funkciójára. A pénzügyi szolgáltatók együttműködése – mivel ez önkéntes alapon történik – mindig is elégtelen lesz a pénzmosáshoz és a bűnözés finanszírozásához kapcsolódó jelenségek megakadályozására: elsősorban arra van szükség, hogy a hatóságok aktív szerepet játsszanak, és jelentsék a gyanús személyek nevét. Ehhez pedig arra van szükség, hogy megvalósítsuk a központi hatóságról szóló, a fentiekben vázolt elképzelést.”

Indokolás

A javasolt törlések indokolása a betoldott bekezdésekből adódik. A civil szervezetek körében nagy ellenállás tapasztalható a PAM által javasolt szabályozással szemben. Az EGSZB esetleges kiállása ezen szabályozás mellett erősen megterhelné az EGSZB és a civil szervezetek kapcsolatát.

A szavazás eredménye:

Mellette: 43

Ellene: 52

Tartózkodott: 7

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/97 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/97

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése”

(COM (2005) 459 final)

(2006/C 185/17)

2005. szeptember 27-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció véleményét 2006. március 21-én elfogadta. (Előadó: Jan SIMONS)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (az április 21-i ülésnapon) 55 szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

A.   Következtetések és ajánlások

| A.1 | Az Európai Bizottsághoz hasonlóan az EGSZB szerint is több (politikai) lépésre van szükség ahhoz, hogy kézben lehessen tartani a légi közlekedésnek az éghajlatváltozásra gyakorolt hatását. A légi közlekedésnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásához való hozzájárulása a légi közlekedés évi növekedési rátája kb. 50 %-ának fog megfelelni – még akkor is, ha az elkövetkező évtizedekben az összes ambiciózus kutatási és fejlesztési célkitűzés megvalósul. A 7. keretprogramban erre szánt költségvetési eszközöket célirányosan és hatékonyan kell felhasználni. |
| --- | --- |

A.1

Az Európai Bizottsághoz hasonlóan az EGSZB szerint is több (politikai) lépésre van szükség ahhoz, hogy kézben lehessen tartani a légi közlekedésnek az éghajlatváltozásra gyakorolt hatását. A légi közlekedésnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásához való hozzájárulása a légi közlekedés évi növekedési rátája kb. 50 %-ának fog megfelelni – még akkor is, ha az elkövetkező évtizedekben az összes ambiciózus kutatási és fejlesztési célkitűzés megvalósul. A 7. keretprogramban erre szánt költségvetési eszközöket célirányosan és hatékonyan kell felhasználni.

| A.2 | Az éghajlati hatások korlátozása érdekében az Európai Bizottság azt a célt tűzi ki maga elé, hogy az EU-ban csökkenti a légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátást (CO2) és a nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátását, először is a 2008–2012 közötti időszakban. Nemzetközi egyezmények és folyamatban lévő tanulmányok alapján az EGSZB úgy véli, hogy a végrehajtásban esetlegesen fellépő késedelmek minimálisra való csökkentése érdekében először az Európán belüli légi közlekedés CO2-kibocsátása ellen kell intézkedéseket tenni. |
| --- | --- |

A.2

Az éghajlati hatások korlátozása érdekében az Európai Bizottság azt a célt tűzi ki maga elé, hogy az EU-ban csökkenti a légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátást (CO2) és a nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátását, először is a 2008–2012 közötti időszakban. Nemzetközi egyezmények és folyamatban lévő tanulmányok alapján az EGSZB úgy véli, hogy a végrehajtásban esetlegesen fellépő késedelmek minimálisra való csökkentése érdekében először az Európán belüli légi közlekedés CO2-kibocsátása ellen kell intézkedéseket tenni.

| A.3 | A kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) világszerte történő alkalmazása érdekében a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezeten (ICAO) keresztül mielőbb gondoskodni kellene a rendszer bevezetéséről. Amennyiben a tárgyalások során helyénvalónak tűnik, első gyakorlati lépésként elérhető opció lehetne egy Európán belüli kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetése. |
| --- | --- |

A.3

A kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) világszerte történő alkalmazása érdekében a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezeten (ICAO) keresztül mielőbb gondoskodni kellene a rendszer bevezetéséről. Amennyiben a tárgyalások során helyénvalónak tűnik, első gyakorlati lépésként elérhető opció lehetne egy Európán belüli kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetése.

| A.4 | Az Európán belüli légi forgalmat éghajlati hatásokat okozó (évente növekvő) CO2-kibocsátása alapján minél előbb be kellene építeni egy realisztikus alapváltozattal (baseline scenario) rendelkező nyílt európai kibocsátáskereskedelmi rendszerbe. Az elosztást uniós szinten kellene végezni, emellett külön hozzájárulási, illetve redukciós célkitűzést kellene bevezetni, amely azonnali hatállyal érvényes a légiforgalmi társaságokra mint aktív felekre, ugyanakkor versenyhátrány nélkül továbbra is lehetővé teszi, hogy új szereplők is megjelenjenek a piacon. Az egyéb hatások tekintetében megfelelőbb helyi eszközöket – például NOx-illetéket vagy operatív intézkedéseket – kell alkalmazni. |
| --- | --- |

A.4

Az Európán belüli légi forgalmat éghajlati hatásokat okozó (évente növekvő) CO2-kibocsátása alapján minél előbb be kellene építeni egy realisztikus alapváltozattal (baseline scenario) rendelkező nyílt európai kibocsátáskereskedelmi rendszerbe. Az elosztást uniós szinten kellene végezni, emellett külön hozzájárulási, illetve redukciós célkitűzést kellene bevezetni, amely azonnali hatállyal érvényes a légiforgalmi társaságokra mint aktív felekre, ugyanakkor versenyhátrány nélkül továbbra is lehetővé teszi, hogy új szereplők is megjelenjenek a piacon. Az egyéb hatások tekintetében megfelelőbb helyi eszközöket – például NOx-illetéket vagy operatív intézkedéseket – kell alkalmazni.

| A.5 | Fontos lenne, hogy az EU és a gazdasági szféra elsőrendű prioritásként kezelje a beruházásokat a légi közlekedés által okozott nem-CO2-kibocsátások éghajlati hatásainak vizsgálata és a tisztább légi közlekedést eredményező technológiák fejlesztése terén. Ennek során feltétlenül törekedni kell a légi közlekedés helyi zajártalma és kibocsátása, illetve a globális kibocsátás közötti káros kompromisszumok elkerülésére. |
| --- | --- |

A.5

Fontos lenne, hogy az EU és a gazdasági szféra elsőrendű prioritásként kezelje a beruházásokat a légi közlekedés által okozott nem-CO2-kibocsátások éghajlati hatásainak vizsgálata és a tisztább légi közlekedést eredményező technológiák fejlesztése terén. Ennek során feltétlenül törekedni kell a légi közlekedés helyi zajártalma és kibocsátása, illetve a globális kibocsátás közötti káros kompromisszumok elkerülésére.

| A.6 | Szintén prioritásként kellene kezelni a légtér jobb irányítását az Egységes Európai Légtér (Single Sky) kezdeményezés és a SESAR program keretében. Ez ugyanis jó lehetőségeket nyújt a kibocsátás csökkentésére. |
| --- | --- |

A.6

Szintén prioritásként kellene kezelni a légtér jobb irányítását az Egységes Európai Légtér (Single Sky) kezdeményezés és a SESAR program keretében. Ez ugyanis jó lehetőségeket nyújt a kibocsátás csökkentésére.

| A.7 | Emellett alaposabban tanulmányozni kellene, milyen nem diszkrimináló intézkedések képzelhetők el a szárazföldi közlekedés versenyhelyzetének javítására, hogy az európai utas- és teherforgalomnak több vonzó lehetőség álljon rendelkezésére. |
| --- | --- |

A.7

Emellett alaposabban tanulmányozni kellene, milyen nem diszkrimináló intézkedések képzelhetők el a szárazföldi közlekedés versenyhelyzetének javítására, hogy az európai utas- és teherforgalomnak több vonzó lehetőség álljon rendelkezésére.

B.   Indokolás

| B.1 | Habár a légi közlekedés részesedése az üvegházhatást és éghajlatváltozást okozó gázok kibocsátásából viszonylag alacsony (mintegy 3 %), az egyre nagyobb keresletből, az alternatívaként felmerülő üzemanyagok hiányából, valamint a jelenlegi repülési technológia meglehetősen fejlett voltából adódóan a részesedési arány várhatóan növekedni fog. Még ha az EU-nak az elkövetkező évtizedekben sikerül is megvalósítania és a gyakorlatba átültetnie ambiciózus kutatási és fejlesztési célkitűzéseit, a légi közlekedés CO2-kibocsátásának növekedése évi 2–2,5 %-os lesz, ami a légi közlekedés (évi 4–5 %-ra becsült) növekedésének körülbelül a fele. |
| --- | --- |

B.1

Habár a légi közlekedés részesedése az üvegházhatást és éghajlatváltozást okozó gázok kibocsátásából viszonylag alacsony (mintegy 3 %), az egyre nagyobb keresletből, az alternatívaként felmerülő üzemanyagok hiányából, valamint a jelenlegi repülési technológia meglehetősen fejlett voltából adódóan a részesedési arány várhatóan növekedni fog. Még ha az EU-nak az elkövetkező évtizedekben sikerül is megvalósítania és a gyakorlatba átültetnie ambiciózus kutatási és fejlesztési célkitűzéseit, a légi közlekedés CO2-kibocsátásának növekedése évi 2–2,5 %-os lesz, ami a légi közlekedés (évi 4–5 %-ra becsült) növekedésének körülbelül a fele.

| B.2 | A kibocsátáskereskedelmi rendszer képes a legköltséghatékonyabb módon gátat vetni az éghajlat-változási hatásoknak és megteremteni a fenntartható légi közlekedés feltételeit. |
| --- | --- |

B.2

A kibocsátáskereskedelmi rendszer képes a legköltséghatékonyabb módon gátat vetni az éghajlat-változási hatásoknak és megteremteni a fenntartható légi közlekedés feltételeit.

| B.3 | A probléma globális, tehát globális megoldást követel, amelynek megtalálásáig – amennyiben célszerű – már most be lehet vezetni egy kibocsátáskereskedelmi rendszert az Európán belüli légi közlekedésre. Ez később az ICAO-n keresztül történő világméretű alkalmazás modelljéül szolgálhat. |
| --- | --- |

B.3

A probléma globális, tehát globális megoldást követel, amelynek megtalálásáig – amennyiben célszerű – már most be lehet vezetni egy kibocsátáskereskedelmi rendszert az Európán belüli légi közlekedésre. Ez később az ICAO-n keresztül történő világméretű alkalmazás modelljéül szolgálhat.

| B.4 | Ezért fontos, hogy az Európán belüli kibocsátáskereskedelmi rendszer minél kevesebb vitát keltsen. Ennek érdekében a szabályozást első lépésben a szén-dioxidra kellene korlátozni, multiplikátorok alkalmazása nélkül. A nem-CO2-kibocsátások hatásairól (amelyek vonatkozásában a Kiotói Egyezmény nem tartalmaz ekvivalens értékeket) a tudomány még nem tud eleget, habár vannak olyan jelek, hogy egyes nem-CO2-kibocsátások adott esetekben bizonyos következményekkel járhatnak. A további kutatásokra várva az ilyen hatások csökkentésére szabványosított és az egész Unióra érvényes helyi eszközöket (pl. NOx-illetéket) kellene alkalmazni. |
| --- | --- |

B.4

Ezért fontos, hogy az Európán belüli kibocsátáskereskedelmi rendszer minél kevesebb vitát keltsen. Ennek érdekében a szabályozást első lépésben a szén-dioxidra kellene korlátozni, multiplikátorok alkalmazása nélkül. A nem-CO2-kibocsátások hatásairól (amelyek vonatkozásában a Kiotói Egyezmény nem tartalmaz ekvivalens értékeket) a tudomány még nem tud eleget, habár vannak olyan jelek, hogy egyes nem-CO2-kibocsátások adott esetekben bizonyos következményekkel járhatnak. A további kutatásokra várva az ilyen hatások csökkentésére szabványosított és az egész Unióra érvényes helyi eszközöket (pl. NOx-illetéket) kellene alkalmazni.

| B.5 | A nagy sebességű vonatok a sűrűn használt és legfeljebb 1 órás európai légi útvonalak esetében a légi személyszállítás értékes alternatívájának bizonyultak. Meg kellene vizsgálni, milyen lehetőségek vannak a nagy sebességű vasúti személyszállítás kibővítésére és hasonló szolgáltatások kiépítésére a teherszállítás területén is, de ügyelni kell arra, hogy a nemzeti és európai szubvenciók ne torzítsák el a versenyt. Tény azonban, hogy az Európán belüli légi közlekedésnek továbbra is csak behatárolt része az, amely számára a vasúti közlekedés egyenértékű alternatívát jelenthet. |
| --- | --- |

B.5

A nagy sebességű vonatok a sűrűn használt és legfeljebb 1 órás európai légi útvonalak esetében a légi személyszállítás értékes alternatívájának bizonyultak. Meg kellene vizsgálni, milyen lehetőségek vannak a nagy sebességű vasúti személyszállítás kibővítésére és hasonló szolgáltatások kiépítésére a teherszállítás területén is, de ügyelni kell arra, hogy a nemzeti és európai szubvenciók ne torzítsák el a versenyt. Tény azonban, hogy az Európán belüli légi közlekedésnek továbbra is csak behatárolt része az, amely számára a vasúti közlekedés egyenértékű alternatívát jelenthet.

1.   Bevezetés

| 1.1 | A légi közlekedés a XXI. század társadalmának szerves része lett, és mind az utasok, mind az áruk számára lehetővé teszi, hogy hosszú távokat minden eddiginél gyorsabban tegyenek meg. A regionális és nemzeti gazdaság számára a légi közlekedés jelentős gazdasági előnyökkel jár, sajnos azonban a bolygónkon tapasztalható éghajlatváltozáshoz is hozzájárul. A repülőgépek üzemanyagának hatékonysága az elmúlt negyven évben több mint 70 %-kal nőtt, mivel azonban – az utazási kereslet/szükséglet közvetlen következményeképpen – a légi forgalom ennél is nagyobb mértékben erősödött, az elhasznált üzemanyag összmennyisége több mint 400 %-kal növekedett ez alatt az időszak alatt. |
| --- | --- |

1.1

A légi közlekedés a XXI. század társadalmának szerves része lett, és mind az utasok, mind az áruk számára lehetővé teszi, hogy hosszú távokat minden eddiginél gyorsabban tegyenek meg. A regionális és nemzeti gazdaság számára a légi közlekedés jelentős gazdasági előnyökkel jár, sajnos azonban a bolygónkon tapasztalható éghajlatváltozáshoz is hozzájárul. A repülőgépek üzemanyagának hatékonysága az elmúlt negyven évben több mint 70 %-kal nőtt, mivel azonban – az utazási kereslet/szükséglet közvetlen következményeképpen – a légi forgalom ennél is nagyobb mértékben erősödött, az elhasznált üzemanyag összmennyisége több mint 400 %-kal növekedett ez alatt az időszak alatt.

| 1.2 | Ebből kifolyólag a légi közlekedés egyre nagyobb hatással van az éghajlatra, és az üvegházhatást okozó gázok leggyorsabban növekvő egyedi forrását jelenti: amíg az EU összkibocsátása a Kiotói Egyezménynek köszönhetően 1990–2003 között 5,5 %-kal csökkent (ami -287 millió tonna szén-dioxidnak felel meg), addig a nemzetközi légi közlekedés üvegházhatást okozó gázkibocsátása 73 %-kal emelkedett (ami +47 millió tonna szén-dioxidnak felel meg), tehát az évi emelkedés 4,3 %-ra tehető. Az EU-beli légi forgalom 1990 óta azonban még ennél is sokkal gyorsabban növekedett. Ennek kapcsán felismerhető a légi közlekedési ipar azon törekvése, hogy a környezetre gyakorolt hatást már a problémák keletkezésénél, hatékony technikákkal előzze meg. |
| --- | --- |

1.2

Ebből kifolyólag a légi közlekedés egyre nagyobb hatással van az éghajlatra, és az üvegházhatást okozó gázok leggyorsabban növekvő egyedi forrását jelenti: amíg az EU összkibocsátása a Kiotói Egyezménynek köszönhetően 1990–2003 között 5,5 %-kal csökkent (ami -287 millió tonna szén-dioxidnak felel meg), addig a nemzetközi légi közlekedés üvegházhatást okozó gázkibocsátása 73 %-kal emelkedett (ami +47 millió tonna szén-dioxidnak felel meg), tehát az évi emelkedés 4,3 %-ra tehető. Az EU-beli légi forgalom 1990 óta azonban még ennél is sokkal gyorsabban növekedett. Ennek kapcsán felismerhető a légi közlekedési ipar azon törekvése, hogy a környezetre gyakorolt hatást már a problémák keletkezésénél, hatékony technikákkal előzze meg.

| 1.3 | Ennélfogva a kibocsátás forrásaira irányuló politika hatásos (első) lépésnek tekinthető. A többi hozzájárulást rövid, közép- és hosszú távon a légi közlekedési ágazaton belül csak a légi közlekedés növekedésének erőltetett, de nem realisztikus lassításával lehetne autonóm módon kiegyenlíteni. |
| --- | --- |

1.3

Ennélfogva a kibocsátás forrásaira irányuló politika hatásos (első) lépésnek tekinthető. A többi hozzájárulást rövid, közép- és hosszú távon a légi közlekedési ágazaton belül csak a légi közlekedés növekedésének erőltetett, de nem realisztikus lassításával lehetne autonóm módon kiegyenlíteni.

| 1.4 | Habár a légi közlekedés részesedése az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának összességéből egyelőre szerény mértékű (mintegy 3 % (1)), gyors növekedése aláássa a többi ágazatban elért előrelépéseket. Ha a jelenlegi növekedés folytatódik, az EU repülőtereiről induló nemzetközi járatok által okozott kibocsátás 2012-re az 1990-es értéknél 150 %-kal magasabb lesz. A nemzetközi légi közlekedés kibocsátásának ilyen mértékű EU-beli növekedése a Kiotói Egyezmény által az Uniótól elvárt csökkentésnek több mint a negyedét semmissé tenné. |
| --- | --- |

1.4

Habár a légi közlekedés részesedése az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának összességéből egyelőre szerény mértékű (mintegy 3 % (1)), gyors növekedése aláássa a többi ágazatban elért előrelépéseket. Ha a jelenlegi növekedés folytatódik, az EU repülőtereiről induló nemzetközi járatok által okozott kibocsátás 2012-re az 1990-es értéknél 150 %-kal magasabb lesz. A nemzetközi légi közlekedés kibocsátásának ilyen mértékű EU-beli növekedése a Kiotói Egyezmény által az Uniótól elvárt csökkentésnek több mint a negyedét semmissé tenné.

| 1.5 | Ha a jelenlegi tendencia folytatódik (amelynek megfelelően a légi közlekedés részesedése az EU teljes CO2-kibocsátásából a mostani, 2005-ös 3 %-ról 2030-ra mintegy 5 %-ra emelkedne a légi forgalom megkétszereződése mellett), a légi közlekedés kibocsátásai hosszabb távon komolyabban befolyásolhatják az éghajlatváltozást. A kibocsátáskereskedelmi rendszer némileg csökkentené a keresletet, mivel azonban a légi közlekedés várható növekedésének ellensúlyozásaként az ETS többi résztvevőjétől kibocsátási jogokat kell vásárolni, veszélybe kerülhet az EU fent említett célkitűzése a kibocsátás csökkentésére. |
| --- | --- |

1.5

Ha a jelenlegi tendencia folytatódik (amelynek megfelelően a légi közlekedés részesedése az EU teljes CO2-kibocsátásából a mostani, 2005-ös 3 %-ról 2030-ra mintegy 5 %-ra emelkedne a légi forgalom megkétszereződése mellett), a légi közlekedés kibocsátásai hosszabb távon komolyabban befolyásolhatják az éghajlatváltozást. A kibocsátáskereskedelmi rendszer némileg csökkentené a keresletet, mivel azonban a légi közlekedés várható növekedésének ellensúlyozásaként az ETS többi résztvevőjétől kibocsátási jogokat kell vásárolni, veszélybe kerülhet az EU fent említett célkitűzése a kibocsátás csökkentésére.

2.   Az Európai Bizottság közleményének összefoglalása

| 2.1 | Az Európai Bizottság 2005. szeptember 27-én terjesztette elő közleményét a már létező és a lehetséges új szakpolitikai intézkedésekről. Ezek közvetlen vagy közvetett módon igyekeznek megállítani a légi forgalom általi kibocsátás növekedését. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság 2005. szeptember 27-én terjesztette elő közleményét a már létező és a lehetséges új szakpolitikai intézkedésekről. Ezek közvetlen vagy közvetett módon igyekeznek megállítani a légi forgalom általi kibocsátás növekedését.

| 2.2 | A már létező szakpolitikai intézkedések többek között a nyilvánosság tudatosítását szolgálják, az egyéb közlekedési lehetőségeket támogatják és a tisztább légi közlekedés esélyeit kutatják, például a 6. kutatási és fejlesztési keretprogram környezetvédelemmel foglalkozó szegmensében – és rövidesen, a 7. keretprogramban még inkább az éghajlatváltozásra gyakorolt hatásokra összpontosítva. |
| --- | --- |

2.2

A már létező szakpolitikai intézkedések többek között a nyilvánosság tudatosítását szolgálják, az egyéb közlekedési lehetőségeket támogatják és a tisztább légi közlekedés esélyeit kutatják, például a 6. kutatási és fejlesztési keretprogram környezetvédelemmel foglalkozó szegmensében – és rövidesen, a 7. keretprogramban még inkább az éghajlatváltozásra gyakorolt hatásokra összpontosítva.

| 2.3 | A tervezett szakpolitikai intézkedéseknek, például a légi forgalom (az Egységes Európai Légtér programon keresztül történő) jobb irányításának a célja, hogy az európai légtér hatékonyabb kihasználásával középtávon mintegy 10 %-os csökkenés valósuljon meg. |
| --- | --- |

2.3

A tervezett szakpolitikai intézkedéseknek, például a légi forgalom (az Egységes Európai Légtér programon keresztül történő) jobb irányításának a célja, hogy az európai légtér hatékonyabb kihasználásával középtávon mintegy 10 %-os csökkenés valósuljon meg.

| 2.4 | Korábban vizsgált szakpolitikai intézkedésekkel, például a légi közlekedésre (illetve az üzemanyagra) kivetett energiailleték, vagy (az EU-ban) repülőjegy-illeték bevezetésével esetleg – és csak bizonyos mértékben – kézben lehetne tartani a légi közlekedés hatásait az éghajlatváltozásra. |
| --- | --- |

2.4

Korábban vizsgált szakpolitikai intézkedésekkel, például a légi közlekedésre (illetve az üzemanyagra) kivetett energiailleték, vagy (az EU-ban) repülőjegy-illeték bevezetésével esetleg – és csak bizonyos mértékben – kézben lehetne tartani a légi közlekedés hatásait az éghajlatváltozásra.

| 2.5 | Az Európai Bizottság ennek megfelelően ajánlja, hogy a légi közlekedésnek az éghajlatváltozásra gyakorolt hatásait építsék be az egyedi európai kibocsátáskereskedelmi rendszerbe (EU-ETS) a már létező szakpolitikai intézkedések kiegészítéseként. Az Európai Bizottság szerint ez megfelel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) elképzelésének, amely nem az adók kivetését támogatja, sokkal inkább az önkéntességen alapuló nemzetközi nyílt kibocsátáskereskedelem koncepcióját vagy a nemzetközi légi közlekedés bevonását az államok jelenlegi szabályozásaiba. |
| --- | --- |

2.5

Az Európai Bizottság ennek megfelelően ajánlja, hogy a légi közlekedésnek az éghajlatváltozásra gyakorolt hatásait építsék be az egyedi európai kibocsátáskereskedelmi rendszerbe (EU-ETS) a már létező szakpolitikai intézkedések kiegészítéseként. Az Európai Bizottság szerint ez megfelel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) elképzelésének, amely nem az adók kivetését támogatja, sokkal inkább az önkéntességen alapuló nemzetközi nyílt kibocsátáskereskedelem koncepcióját vagy a nemzetközi légi közlekedés bevonását az államok jelenlegi szabályozásaiba.

| 2.6 | Az Európai Bizottság közleményében felsorolja a kialakítás legfontosabb paramétereit, egyben egyelőre a következők mellett száll síkra:






  — | érintett felek: a repülőgépek működtetői; |
| --- | --- | --- |

2.6

Az Európai Bizottság közleményében felsorolja a kialakítás legfontosabb paramétereit, egyben egyelőre a következők mellett száll síkra:

—

érintett felek: a repülőgépek működtetői;

| — | a kibocsátások fajtája: CO2-hatások, illetve – lehetőség szerint – nem-CO2 -hatások; |
| --- | --- |

—

a kibocsátások fajtája: CO2-hatások, illetve – lehetőség szerint – nem-CO2 -hatások;

| — | hatókör: az EU-n belüli és az EU-ból induló összes járat; |
| --- | --- |

—

hatókör: az EU-n belüli és az EU-ból induló összes járat;

| — | elosztási mód: EU-szintű összehangolás. |
| --- | --- |

—

elosztási mód: EU-szintű összehangolás.

| 2.7 | A tagállamok és a fontosabb ipari, fogyasztói és környezetvédelmi szervezetek szakértőit tömörítő munkacsoportnak 2006 májusa előtt tanácsot kell adnia az európai tisztviselőknek azzal kapcsolatban, hogyan lehet a légi közlekedést beépíteni a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe (lásd a munkacsoport feladatmeghatározását a közlemény mellékletében). A jogalkotási javaslatok 2006 végére várhatók. |
| --- | --- |

2.7

A tagállamok és a fontosabb ipari, fogyasztói és környezetvédelmi szervezetek szakértőit tömörítő munkacsoportnak 2006 májusa előtt tanácsot kell adnia az európai tisztviselőknek azzal kapcsolatban, hogyan lehet a légi közlekedést beépíteni a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe (lásd a munkacsoport feladatmeghatározását a közlemény mellékletében). A jogalkotási javaslatok 2006 végére várhatók.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Időközben a világ csaknem minden országa elismerte az üvegházhatású gázok (emberi tevékenység következtében történő) kibocsátásának az éghajlatra gyakorolt globális hatásait. A legjobb eljárási mód tekintetében azonban még mindig jelentősen eltérnek a vélemények. Azok az országok (például az Egyesült Államok és Kína), amelyek nagy mértékben hozzájárulnak az üvegházhatású gázok globális kibocsátásához, főként a kibocsátás forrására irányuló innovatív intézkedéseket részesítik előnyben, és erről nemrégiben nemzetközi egyezményeket is kötöttek. |
| --- | --- |

3.1

Időközben a világ csaknem minden országa elismerte az üvegházhatású gázok (emberi tevékenység következtében történő) kibocsátásának az éghajlatra gyakorolt globális hatásait. A legjobb eljárási mód tekintetében azonban még mindig jelentősen eltérnek a vélemények. Azok az országok (például az Egyesült Államok és Kína), amelyek nagy mértékben hozzájárulnak az üvegházhatású gázok globális kibocsátásához, főként a kibocsátás forrására irányuló innovatív intézkedéseket részesítik előnyben, és erről nemrégiben nemzetközi egyezményeket is kötöttek.

| 3.2 | Az 1997-es Kiotói Egyezmény, amelyet az EU mellett többek között Oroszország és Kanada is ratifikált, a 2008 és 2012 közötti időszakban az EU-ra nézve az üvegházhatást okozó gázok 1990-hez viszonyítva átlagosan 8 %-os csökkentésére törekszik, tagállamonként különböző csökkentési százalékokkal. Ezen csökkentési kötelezettségek egy részét külföldi (költséghatékonyabb) intézkedésekkel lehet teljesíteni. |
| --- | --- |

3.2

Az 1997-es Kiotói Egyezmény, amelyet az EU mellett többek között Oroszország és Kanada is ratifikált, a 2008 és 2012 közötti időszakban az EU-ra nézve az üvegházhatást okozó gázok 1990-hez viszonyítva átlagosan 8 %-os csökkentésére törekszik, tagállamonként különböző csökkentési százalékokkal. Ezen csökkentési kötelezettségek egy részét külföldi (költséghatékonyabb) intézkedésekkel lehet teljesíteni.

| 3.3 | Így jött létre például 2000-ben az európai éghajlat-változási program (ECCP), amely többek között kifejlesztette a szén-dioxidra vonatkozó uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU-ETS) új eszközét. Ez az összes EU-beli állandó kibocsátási forrásra nézve 2005. január 1-jén kezdte meg működését. Az első kereskedelmi időszakban (2007 végéig) a közlekedés (egyelőre) nem része az EU-ETS-nek, de a második időszakban (2008–2012) valószínűleg már igen. Azt is meg kell említeni, hogy (többek között) a nemzetközi légi forgalom nem szerepel a jelenlegi Kiotói Egyezményben és annak célkitűzései között sem. |
| --- | --- |

3.3

Így jött létre például 2000-ben az európai éghajlat-változási program (ECCP), amely többek között kifejlesztette a szén-dioxidra vonatkozó uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU-ETS) új eszközét. Ez az összes EU-beli állandó kibocsátási forrásra nézve 2005. január 1-jén kezdte meg működését. Az első kereskedelmi időszakban (2007 végéig) a közlekedés (egyelőre) nem része az EU-ETS-nek, de a második időszakban (2008–2012) valószínűleg már igen. Azt is meg kell említeni, hogy (többek között) a nemzetközi légi forgalom nem szerepel a jelenlegi Kiotói Egyezményben és annak célkitűzései között sem.

| 3.4 | A légi közlekedést illető szabályozások globális alkalmazását leginkább a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretein belül induló kezdeményezések és tárgyalások útján lehet elérni. |
| --- | --- |

3.4

A légi közlekedést illető szabályozások globális alkalmazását leginkább a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretein belül induló kezdeményezések és tárgyalások útján lehet elérni.

| 3.5 | A kereskedelmi repülőgépek repülési magassága 8–13 km, mely magasságon a légkör összetételét módosító és az éghajlatváltozáshoz hozzájáruló gázokat és részecskéket bocsátanak ki.
  A szén-dioxid (CO2
  ) a legfontosabb üvegházhatást okozó gáz, mert nagy mennyiségben bocsátják ki, és sokáig megmarad a légkörben. Egyre növekvő koncentrációja jól ismert, közvetlen hatással jár: felmelegíti a föld felszínét.
  A nitrogén-oxidok (NO
  x
  ) két közvetett hatást gyakorolnak az éghajlatra. A napfény hatására ózont termelnek, ugyanakkor csökkentik a metán környezeti légköri koncentrációját. Az ózon és a metán erős üvegházhatást okozó gázok. Az ózon azonban legyőzi a metánhatást, így a nettó eredmény a föld melegedése.
  A repülőgép által kibocsátott vízgőz (H
  2
  O) közvetlen, de csekély üvegházhatással jár, mert csapadék formájában gyorsan távozik a légkörből. A nagy magasságon kibocsátott vízgőz azonban gyakran kondenzcsíkok kialakulását idézi elő, ami felmelegíti a föld felszínét. A kondenzcsíkok ráadásul pehelyfelhővé (jégkristályokból álló felhővé) alakulhatnak. A feltételezések szerint ezek is jelentős melegítő hatással járnak, ez azonban rendkívül bizonytalan.
  A szulfát- és koromrészecskék közvetlen hatása sokkal kisebb, mint a repülőgépből kibocsátott többi anyagé. A korom elnyeli a hőt és melegítő hatással jár; a szulfátrészecskék visszaverik a sugárzást, és enyhe hűtő hatással járnak. Ezenkívül befolyásolhatják a felhők kialakulását és tulajdonságait. |
| --- | --- |

3.5

A kereskedelmi repülőgépek repülési magassága 8–13 km, mely magasságon a légkör összetételét módosító és az éghajlatváltozáshoz hozzájáruló gázokat és részecskéket bocsátanak ki.

A szén-dioxid (CO2
  ) a legfontosabb üvegházhatást okozó gáz, mert nagy mennyiségben bocsátják ki, és sokáig megmarad a légkörben. Egyre növekvő koncentrációja jól ismert, közvetlen hatással jár: felmelegíti a föld felszínét.

A nitrogén-oxidok (NO
  x
  ) két közvetett hatást gyakorolnak az éghajlatra. A napfény hatására ózont termelnek, ugyanakkor csökkentik a metán környezeti légköri koncentrációját. Az ózon és a metán erős üvegházhatást okozó gázok. Az ózon azonban legyőzi a metánhatást, így a nettó eredmény a föld melegedése.

A repülőgép által kibocsátott vízgőz (H
  2
  O) közvetlen, de csekély üvegházhatással jár, mert csapadék formájában gyorsan távozik a légkörből. A nagy magasságon kibocsátott vízgőz azonban gyakran kondenzcsíkok kialakulását idézi elő, ami felmelegíti a föld felszínét. A kondenzcsíkok ráadásul pehelyfelhővé (jégkristályokból álló felhővé) alakulhatnak. A feltételezések szerint ezek is jelentős melegítő hatással járnak, ez azonban rendkívül bizonytalan.

A szulfát- és koromrészecskék közvetlen hatása sokkal kisebb, mint a repülőgépből kibocsátott többi anyagé. A korom elnyeli a hőt és melegítő hatással jár; a szulfátrészecskék visszaverik a sugárzást, és enyhe hűtő hatással járnak. Ezenkívül befolyásolhatják a felhők kialakulását és tulajdonságait.

| 3.6 | 1999-ben az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) úgy becsülte, hogy a légi közlekedés éghajlatra gyakorolt összhatása 2–4-szer akkora, mint a CO2-kibocsátások egyedüli hatása. A legújabb kutatások szerint a hatás valószínűleg mintegy kétszeres; az IPCC aktualizált következtetései rövid időn belül várhatók. |
| --- | --- |

3.6

1999-ben az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) úgy becsülte, hogy a légi közlekedés éghajlatra gyakorolt összhatása 2–4-szer akkora, mint a CO2-kibocsátások egyedüli hatása. A legújabb kutatások szerint a hatás valószínűleg mintegy kétszeres; az IPCC aktualizált következtetései rövid időn belül várhatók.

| 3.7 | A nemzetközi légi közlekedésben használt üzemanyag adómentességét szerződés szabályozza, ezért a repülés előnyös pozícióban van a többi közlekedési eszközzel szemben. Igaz ugyan, hogy a légitársaságok például maguk viselik infrastruktúrájuk költségeit, méghozzá útvonalilletékek, repülőtéri illetékek (mely utóbbit egyre gyakrabban környezetvédelmi szempontok alapján vetik ki), illetve utasilletékként megjelenő környezetvédelmi illeték formájában, és csak azokra az útvonalakra kapnak szubvenciót, amelyekre érvényes a közszolgáltatási kötelezettség; ugyanakkor e tekintetben a közlekedés más formái is azonos terheket viselnek. |
| --- | --- |

3.7

A nemzetközi légi közlekedésben használt üzemanyag adómentességét szerződés szabályozza, ezért a repülés előnyös pozícióban van a többi közlekedési eszközzel szemben. Igaz ugyan, hogy a légitársaságok például maguk viselik infrastruktúrájuk költségeit, méghozzá útvonalilletékek, repülőtéri illetékek (mely utóbbit egyre gyakrabban környezetvédelmi szempontok alapján vetik ki), illetve utasilletékként megjelenő környezetvédelmi illeték formájában, és csak azokra az útvonalakra kapnak szubvenciót, amelyekre érvényes a közszolgáltatási kötelezettség; ugyanakkor e tekintetben a közlekedés más formái is azonos terheket viselnek.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | Egy Európán belüli kibocsátáskereskedelmi rendszer, amely, amennyiben célszerű, az ICAO keretében zajló tárgyalások során az első bevezethető gyakorlati lépés, kiegészíthetné a már létező szakpolitikai eszközöket, például a közönség figyelmének felhívását a fenntartható mobilitásra, valamint az egyéb lehetséges közlekedési eszközök támogatását és a légi forgalom tisztább módjaira irányuló kutatás ösztönzését. |
| --- | --- |

4.1

Egy Európán belüli kibocsátáskereskedelmi rendszer, amely, amennyiben célszerű, az ICAO keretében zajló tárgyalások során az első bevezethető gyakorlati lépés, kiegészíthetné a már létező szakpolitikai eszközöket, például a közönség figyelmének felhívását a fenntartható mobilitásra, valamint az egyéb lehetséges közlekedési eszközök támogatását és a légi forgalom tisztább módjaira irányuló kutatás ösztönzését.

| 4.2 | További lehetséges eszközök a légi közlekedés hatásainak korlátozására:






  — | adók: jövedéki adó (állandó százalék) a kerozin vagy HÉA a repülőjegy esetében; |
| --- | --- | --- |

4.2

További lehetséges eszközök a légi közlekedés hatásainak korlátozására:

—

adók: jövedéki adó (állandó százalék) a kerozin vagy HÉA a repülőjegy esetében;

| — | illetékek: állandó vagy viszonylagos (a repült kilométeren alapuló) illeték utasonként vagy repülőgépenként; |
| --- | --- |

—

illetékek: állandó vagy viszonylagos (a repült kilométeren alapuló) illeték utasonként vagy repülőgépenként;

| — | kibocsátáskereskedelem: az uniós légi közlekedés beépítése a nyílt európai kibocsátáskereskedelmi rendszerbe (EU-ETS). |
| --- | --- |

—

kibocsátáskereskedelem: az uniós légi közlekedés beépítése a nyílt európai kibocsátáskereskedelmi rendszerbe (EU-ETS).

| 4.3 | Az első lehetőség, az adók kivetése (az EU által meghatározott jövedéki adó a kerozinra vagy HÉA a repülőjegyekre) az Európai Bizottság megbízásából készült korábbi tanulmányok alapján maximális mértékben hat a légi kereskedelem iránti keresletre (2010-ben legalább -7,5 %) és minimális mértékben a CO2-kibocsátásra (-0,9 – -1,5 %). Ennélfogva nem segíti elő a tisztább légi közlekedést. |
| --- | --- |

4.3

Az első lehetőség, az adók kivetése (az EU által meghatározott jövedéki adó a kerozinra vagy HÉA a repülőjegyekre) az Európai Bizottság megbízásából készült korábbi tanulmányok alapján maximális mértékben hat a légi kereskedelem iránti keresletre (2010-ben legalább -7,5 %) és minimális mértékben a CO2-kibocsátásra (-0,9 – -1,5 %). Ennélfogva nem segíti elő a tisztább légi közlekedést.

| 4.4 | A másik lehetőség, az utasilleték viszonylag egyszerűen bevezethető, de semmiféle módon nem segíti elő az üvegházhatást okozó gázok repülőgéputankénti kibocsátásának visszaszorítását, tehát a kitűzött cél elérését. A illetéknek viszont összegének függvényében komoly következményei lehetnek a légi közlekedés iránti keresletre, és ezáltal az európai (légi közlekedéssel kapcsolatos) gazdaság versenyhelyzetére. |
| --- | --- |

4.4

A másik lehetőség, az utasilleték viszonylag egyszerűen bevezethető, de semmiféle módon nem segíti elő az üvegházhatást okozó gázok repülőgéputankénti kibocsátásának visszaszorítását, tehát a kitűzött cél elérését. A illetéknek viszont összegének függvényében komoly következményei lehetnek a légi közlekedés iránti keresletre, és ezáltal az európai (légi közlekedéssel kapcsolatos) gazdaság versenyhelyzetére.

| 4.5 | Realisztikusabb lehetőség lenne – főként rövid távon – a repülőgépre bevezetett illeték, esetleg a nem-CO2-hatásokra irányuló politikák kiegészítéseképpen. Ezek az illetékek ösztönzik a tisztább repülést és kevésbé befolyásolják a légi közlekedés iránti keresletet. A repülőgép-illetékeket az EU-n kívüli légitársaságokra is ki lehet vetni, amennyiben az ebből adódó bevételt környezetvédelmi célokra fordítják. |
| --- | --- |

4.5

Realisztikusabb lehetőség lenne – főként rövid távon – a repülőgépre bevezetett illeték, esetleg a nem-CO2-hatásokra irányuló politikák kiegészítéseképpen. Ezek az illetékek ösztönzik a tisztább repülést és kevésbé befolyásolják a légi közlekedés iránti keresletet. A repülőgép-illetékeket az EU-n kívüli légitársaságokra is ki lehet vetni, amennyiben az ebből adódó bevételt környezetvédelmi célokra fordítják.

| 4.6 | Ugyanakkor a légi közlekedés beépítése az európai kibocsátáskereskedelmi rendszerbe a következő előnyökkel járna:






  — | ez a legköltséghatékonyabb megoldás; |
| --- | --- | --- |

4.6

Ugyanakkor a légi közlekedés beépítése az európai kibocsátáskereskedelmi rendszerbe a következő előnyökkel járna:

—

ez a legköltséghatékonyabb megoldás;

| — | a környezeti haszon – a CO2-kibocsátás csökkentése – előre ismert; |
| --- | --- |

—

a környezeti haszon – a CO2-kibocsátás csökkentése – előre ismert;

| — | nem új eszköz, az első szakasz már folyamatban van. |
| --- | --- |

—

nem új eszköz, az első szakasz már folyamatban van.

| 4.7 | Az EGSZB szerint az első európai légi közlekedési kibocsátáskereskedelmi rendszert a következőknek kellene jellemeznie:






  — | A légi közlekedési ágazat gyors bevonása esetén alapvetően csak a CO2 játszik szerepet:






  — | ez az egyetlen olyan anyag, amelynek hatásait mélyreható tudományos kutatások támasztják alá; |
| --- | --- | --- | --- |

4.7

Az EGSZB szerint az első európai légi közlekedési kibocsátáskereskedelmi rendszert a következőknek kellene jellemeznie:

—

A légi közlekedési ágazat gyors bevonása esetén alapvetően csak a CO2 játszik szerepet:

—

ez az egyetlen olyan anyag, amelynek hatásait mélyreható tudományos kutatások támasztják alá;

| — | a többi opció (még) nem működőképes, késést okoz, vagy tudományosan még nem kellően megalapozott (az összes nem-CO2-hatás „egy kalap alatt”); |
| --- | --- |

—

a többi opció (még) nem működőképes, késést okoz, vagy tudományosan még nem kellően megalapozott (az összes nem-CO2-hatás „egy kalap alatt”);

| — | az egyéb környezetterhelő anyagokra, például a nitrogén-oxidokra, megfelelőbb kiegészítő eszközök alkalmazhatók; |
| --- | --- |

—

az egyéb környezetterhelő anyagokra, például a nitrogén-oxidokra, megfelelőbb kiegészítő eszközök alkalmazhatók;

| — | A kibocsátási jogokat EU-szinten osztják szét:






  — | rossz tapasztalatok az állandó források elosztását szabályozó nemzeti tervekkel a nemzeti szintű elosztáskor; |
| --- | --- | --- |

—

A kibocsátási jogokat EU-szinten osztják szét:

—

rossz tapasztalatok az állandó források elosztását szabályozó nemzeti tervekkel a nemzeti szintű elosztáskor;

| — | a légi közlekedés különösen alkalmas piaca a nemzetközi versenynek, és így megelőzhetők a piactorzulások. |
| --- | --- |

—

a légi közlekedés különösen alkalmas piaca a nemzetközi versenynek, és így megelőzhetők a piactorzulások.

| — | A kibocsátási jogokat a légitársaságok között kell elosztani:






  — | ez biztosítja a legcélravezetőbb és leghatékonyabb ösztönzést a rendszeren belül. |
| --- | --- | --- |

—

A kibocsátási jogokat a légitársaságok között kell elosztani:

—

ez biztosítja a legcélravezetőbb és leghatékonyabb ösztönzést a rendszeren belül.

| — | Az elosztás módja nem lehet diszkriminatív:






  — | a vagyonállapot megőrzése, a teljesítmények összehasonlító elemzése vagy árverés; |
| --- | --- | --- |

—

Az elosztás módja nem lehet diszkriminatív:

—

a vagyonállapot megőrzése, a teljesítmények összehasonlító elemzése vagy árverés;

| — | egyenlő bánásmód a nyílt európai kibocsátáskereskedelmi rendszer többi ágazatának vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

egyenlő bánásmód a nyílt európai kibocsátáskereskedelmi rendszer többi ágazatának vonatkozásában;

| — | óvakodni kell a már hatékony légitársaságokkal és az új szolgáltatókkal szembeni „büntetésektől”. |
| --- | --- |

—

óvakodni kell a már hatékony légitársaságokkal és az új szolgáltatókkal szembeni „büntetésektől”.

| — | A rendszer kizárólag az EU-n belüli járatokra érvényes, (még) nem az összes EU-ból induló és oda érkező járatra:






  — | nincs ideális megoldás; a legpragmatikusabb megoldást az ICAO-fórumon keresztül folytatott tárgyalások kínálják; |
| --- | --- | --- |

—

A rendszer kizárólag az EU-n belüli járatokra érvényes, (még) nem az összes EU-ból induló és oda érkező járatra:

—

nincs ideális megoldás; a legpragmatikusabb megoldást az ICAO-fórumon keresztül folytatott tárgyalások kínálják;

| — | így függetlenül attól, hogy melyik országban van a székhelye, minden légi közlekedési vállalat részt vesz. |
| --- | --- |

—

így függetlenül attól, hogy melyik országban van a székhelye, minden légi közlekedési vállalat részt vesz.

| 4.8 | A közlemény kidolgozása során az Európai Bizottság korlátozott hatástanulmányt végeztetett és jelezte, hogy a végleges javaslatot részletesebb hatástanulmány előzi majd meg. A valós gazdasági hatás többek között a kereskedelmi díjszabástól és az elosztás módjától függ majd. |
| --- | --- |

4.8

A közlemény kidolgozása során az Európai Bizottság korlátozott hatástanulmányt végeztetett és jelezte, hogy a végleges javaslatot részletesebb hatástanulmány előzi majd meg. A valós gazdasági hatás többek között a kereskedelmi díjszabástól és az elosztás módjától függ majd.

| 4.9 | Az EU-n belüli járatokra érvényes kibocsátáskereskedelmi rendszer eltérő módon fog hatni a különböző légiforgalmi társaságokra. Először is az ár rugalmasságának különbözőségei miatt erősen változhat majd a keresletre gyakorolt hatás. Emellett a hatás attól is függ majd, hogy az Európán belüli szolgáltatások mekkora részét teszik ki az adott légiforgalmi vállalat össztermelésének. Elhangzott az aggodalom, hogy azok a légitársaságok, amelyek csak kevés a rendszer hatálya alá tartozó szállítási műveletet végeznek, a különböző díjszabásokkal vagy a távolsági járatokkal keresztszubvenciókat alkalmaznak majd, ami hátrányosan érintheti azokat a légitársaságokat, amelyeknek a legtöbb, vagy akár az összes szállítási művelete a rendszer hatálya alá tartozik. Ezeket a szempontokat a hatástanulmány részeként alaposan meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

4.9

Az EU-n belüli járatokra érvényes kibocsátáskereskedelmi rendszer eltérő módon fog hatni a különböző légiforgalmi társaságokra. Először is az ár rugalmasságának különbözőségei miatt erősen változhat majd a keresletre gyakorolt hatás. Emellett a hatás attól is függ majd, hogy az Európán belüli szolgáltatások mekkora részét teszik ki az adott légiforgalmi vállalat össztermelésének. Elhangzott az aggodalom, hogy azok a légitársaságok, amelyek csak kevés a rendszer hatálya alá tartozó szállítási műveletet végeznek, a különböző díjszabásokkal vagy a távolsági járatokkal keresztszubvenciókat alkalmaznak majd, ami hátrányosan érintheti azokat a légitársaságokat, amelyeknek a legtöbb, vagy akár az összes szállítási művelete a rendszer hatálya alá tartozik. Ezeket a szempontokat a hatástanulmány részeként alaposan meg kell vizsgálni.

| 4.10 | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az európai légi közlekedési kibocsátáskereskedelmi rendszert tekintve még számos szempontot tanulmányozni kell, például a javasolt és már működő szakértői munkacsoportban. Csak ezután lehet véglegesen állást foglalni a módszerek és határidők vonatkozásában. Ilyen szempontok a következők:






  — | le kell szűrni a tanulságokat az állandó források kibocsátáskereskedelmének értékeléséből; csak ezután lehet intézkedéseket végrehajtani a légi közlekedésben; |
| --- | --- | --- |

4.10

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az európai légi közlekedési kibocsátáskereskedelmi rendszert tekintve még számos szempontot tanulmányozni kell, például a javasolt és már működő szakértői munkacsoportban. Csak ezután lehet véglegesen állást foglalni a módszerek és határidők vonatkozásában. Ilyen szempontok a következők:

—

le kell szűrni a tanulságokat az állandó források kibocsátáskereskedelmének értékeléséből; csak ezután lehet intézkedéseket végrehajtani a légi közlekedésben;

| — | a légi közlekedés beépítése az európai kibocsátáskereskedelmi rendszerbe gondokat okozhat a második kereskedelmi időszak elején; |
| --- | --- |

—

a légi közlekedés beépítése az európai kibocsátáskereskedelmi rendszerbe gondokat okozhat a második kereskedelmi időszak elején;

| — | figyelembe kell venni a jövőbeni kereskedelmi díjszabást és annak hatását a légi közlekedés növekedésére; |
| --- | --- |

—

figyelembe kell venni a jövőbeni kereskedelmi díjszabást és annak hatását a légi közlekedés növekedésére;

| — | hogyan viszonyulnak a légi közlekedés kibocsátáskereskedelmének közköltségei a kitűzött célokhoz? |
| --- | --- |

—

hogyan viszonyulnak a légi közlekedés kibocsátáskereskedelmének közköltségei a kitűzött célokhoz?

| — | mennyiben végrehajtható és tartható a légi közlekedés kibocsátáskereskedelme? |
| --- | --- |

—

mennyiben végrehajtható és tartható a légi közlekedés kibocsátáskereskedelme?

| — | kibővíthető-e a rendszer egy globális rendszerré az ICAO-n keresztül, és ha nem, melyek egy esetleg tisztán regionális szinten bevezetett rendszer előnyei és hátrányai? |
| --- | --- |

—

kibővíthető-e a rendszer egy globális rendszerré az ICAO-n keresztül, és ha nem, melyek egy esetleg tisztán regionális szinten bevezetett rendszer előnyei és hátrányai?

| — | tovább kell vizsgálni a részidőkiosztás és a légi közlekedés kibocsátáskereskedelme közötti interferenciákat; |
| --- | --- |

—

tovább kell vizsgálni a részidőkiosztás és a légi közlekedés kibocsátáskereskedelme közötti interferenciákat;

| — | tovább kell vizsgálni a CO2-és NOx-kibocsátások közötti esetleges kompromisszumok következményeit (ez is üvegházhatást okozó gáz, de helyi probléma is a városközeli repülőterek környékén az EU-ban). |
| --- | --- |

—

tovább kell vizsgálni a CO2-és NOx-kibocsátások közötti esetleges kompromisszumok következményeit (ez is üvegházhatást okozó gáz, de helyi probléma is a városközeli repülőterek környékén az EU-ban).

Brüsszel, 2006. április 21.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  A légi közlekedés az egyik legtisztább és leggazdaságosabb közlekedési mód. A közlekedési ágazat összességében a fosszilis tüzelőanyagok használatából eredő teljes CO2-kibocsátás mintegy 22 %-áért felelős. Az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) vizsgálatainak eredménye azt mutatja, hogy a közlekedési ágazaton belül az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásához legnagyobb arányban a közúti közlekedés járul hozzá (a közlekedés által okozott összes CO2-kibocsátás 75 %-át idézve elő), míg a légi közlekedés részesedése a kibocsátásban mindössze 12 %. A légi közlekedés tehát a teljes CO2-kibocsátásnak csak mintegy 2–3 %-áért felelős (a 22 % 12 %-áért).

1

2

2

2

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/101 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/101

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Az európai belvízi hajózás intézményi kerete”

(2006/C 185/18)

2005. július 14-jén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján véleményt dolgoz ki a következő tárgyban: „Az európai belvízi hajózás intézményi kerete”

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció véleményét 2006. március 24-én elfogadta. (Előadó: Jan Simons.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (az április 21-i ülésnapon) 57 szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB 2002. január 16-i és 2003. szeptember 24-i véleményeiben arra szólítja fel az érintetteket, hogy továbbra is dolgozzanak az európai belvízi forgalom harmonizációján és integrációján. Ezek a vélemények még mindig érvényesek, az azóta történt változások fényében pedig kiegészülnek az intézményi keret témájával. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB 2002. január 16-i és 2003. szeptember 24-i véleményeiben arra szólítja fel az érintetteket, hogy továbbra is dolgozzanak az európai belvízi forgalom harmonizációján és integrációján. Ezek a vélemények még mindig érvényesek, az azóta történt változások fényében pedig kiegészülnek az intézményi keret témájával.

| 1.2 | Rendkívül fontos, hogy a főbb szereplők, az Európai Bizottság, a Rajnai Központi Hajózási Bizottság és a Duna Bizottság együttműködése már most erősödjön és szélesedjen. A politika előkészítésének minél erősebbé, egységesebbé és átfogóbbá tételéhez létre kell jönnie egy állandó együttműködési formának, amely a folyamat korai szakaszában, strukturális és mélyreható jelleggel – és, ahol szükséges, a szociális partnerek teljes mértékű bevonásával – fejti ki hatását a belvízi hajózás különféle területein. |
| --- | --- |

1.2

Rendkívül fontos, hogy a főbb szereplők, az Európai Bizottság, a Rajnai Központi Hajózási Bizottság és a Duna Bizottság együttműködése már most erősödjön és szélesedjen. A politika előkészítésének minél erősebbé, egységesebbé és átfogóbbá tételéhez létre kell jönnie egy állandó együttműködési formának, amely a folyamat korai szakaszában, strukturális és mélyreható jelleggel – és, ahol szükséges, a szociális partnerek teljes mértékű bevonásával – fejti ki hatását a belvízi hajózás különféle területein.

| 1.3 | Az egységes összeurópai jogi rendszer létrejöttéhez számos tényt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

1.3

Az egységes összeurópai jogi rendszer létrejöttéhez számos tényt figyelembe kell venni.

| 1.3.1 | Először is – a földrajzi hatókört illetően – más közlekedési ágaktól, például a légi vagy közúti forgalomtól eltérően a belvízi hajózás nem érint minden EU-tagállamot. |
| --- | --- |

1.3.1

Először is – a földrajzi hatókört illetően – más közlekedési ágaktól, például a légi vagy közúti forgalomtól eltérően a belvízi hajózás nem érint minden EU-tagállamot.

| 1.3.2 | Másrészt vannak olyan országok is, amelyek nem EU-tagállamok, mégis felettébb fontosak az európai belvízi hajózás és ezáltal Európa számára. |
| --- | --- |

1.3.2

Másrészt vannak olyan országok is, amelyek nem EU-tagállamok, mégis felettébb fontosak az európai belvízi hajózás és ezáltal Európa számára.

| 1.3.3 | Harmadrészt csak körültekintő közösségi fellépés révén valósulhat meg a belvízi közlekedés infrastruktúrájának szükséges átalakítása, amely az egyes országok illetékességi köréhez tartozó feladatokat jelent. |
| --- | --- |

1.3.3

Harmadrészt csak körültekintő közösségi fellépés révén valósulhat meg a belvízi közlekedés infrastruktúrájának szükséges átalakítása, amely az egyes országok illetékességi köréhez tartozó feladatokat jelent.

| 1.3.4 | Negyedrészt pedig egyértelmű, hogy nem kell minden szabályt teljes terjedelemben és ugyanolyan súllyal minden európai folyóra alkalmazni, mivel különbségek léteznek a természeti környezetre, az infrastruktúrára és a belvízi hajózás intenzitására vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.3.4

Negyedrészt pedig egyértelmű, hogy nem kell minden szabályt teljes terjedelemben és ugyanolyan súllyal minden európai folyóra alkalmazni, mivel különbségek léteznek a természeti környezetre, az infrastruktúrára és a belvízi hajózás intenzitására vonatkozóan.

| 1.3.5 | Az említettekből kitűnik, hogy az összeurópai belvízi hajózás strukturálásának megfontolása elsősorban egyedülálló és egyedi jellegű kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

1.3.5

Az említettekből kitűnik, hogy az összeurópai belvízi hajózás strukturálásának megfontolása elsősorban egyedülálló és egyedi jellegű kell, hogy legyen.

| 1.4 | Amint a miniszteri konferenciák kijelentései is tanúsítják, létezik egyfajta politikai nyomás az összeurópai rendszer létrejöttének irányába, de ez mindeddig még nem fejeződött ki konkrétan és erőteljesen. A 2006-os romániai miniszteri konferenciának kell meghatároznia, hogy a politikában milyen mértékben kell ténylegesen cselekedni. |
| --- | --- |

1.4

Amint a miniszteri konferenciák kijelentései is tanúsítják, létezik egyfajta politikai nyomás az összeurópai rendszer létrejöttének irányába, de ez mindeddig még nem fejeződött ki konkrétan és erőteljesen. A 2006-os romániai miniszteri konferenciának kell meghatároznia, hogy a politikában milyen mértékben kell ténylegesen cselekedni.

| 1.5 | Az egységes, integrált jogi rendszer nem mehet a védelem, biztonság és az egységes jogalkalmazás a Rajna hajóútjain elért magas színvonalának kárára. A CCNR-tagországok az új rendszerbe való lehetséges átmenet során várhatóan az úgynevezett „acquis Rhenan” fenntartását fogják kérni. A belvízi hajózáshoz kapcsolódó gazdasági szereplőkkel meglévő szoros és közvetlen kapcsolat szintén alkotóeleme e magas színvonalnak és a „jogi vívmányoknak”. |
| --- | --- |

1.5

Az egységes, integrált jogi rendszer nem mehet a védelem, biztonság és az egységes jogalkalmazás a Rajna hajóútjain elért magas színvonalának kárára. A CCNR-tagországok az új rendszerbe való lehetséges átmenet során várhatóan az úgynevezett „acquis Rhenan” fenntartását fogják kérni. A belvízi hajózáshoz kapcsolódó gazdasági szereplőkkel meglévő szoros és közvetlen kapcsolat szintén alkotóeleme e magas színvonalnak és a „jogi vívmányoknak”.

| 1.6 | Fontos, hogy az új rendszer különös figyelmet fordítson a szociális politikára, amelyet a jelenlegi európai belvízi hajózási szabályozási rendszerek jobbára mellőztek. A szociális partnereket teljes mértékben be kell vonni a rendszer kidolgozásába. |
| --- | --- |

1.6

Fontos, hogy az új rendszer különös figyelmet fordítson a szociális politikára, amelyet a jelenlegi európai belvízi hajózási szabályozási rendszerek jobbára mellőztek. A szociális partnereket teljes mértékben be kell vonni a rendszer kidolgozásába.

| 1.7 | Mindent egybevetve az EGSZB támogatja azt a törekvést, hogy a folyamat utolsó szakaszában létrejöjjön egy ilyen, szerződésben meghatározott független szervezet, amely átfogná legalábbis a nemzetközi szervezeteket, például magát az EU-t, a belvízi hajózást folytató EU-tagállamokat és a nem uniós országokat, például Svájcot, valamint a nem uniós Duna menti országokat. Egy ilyen szerződést aláíró felek szervezetén belül a miniszterek találkozója hozhatna politikai, jogilag kötelező érvényű döntéseket, és ellenőrizhetné a nemzeti felügyeletet. Továbbá egy ilyen szervezetben nemcsak a különböző, jelenleg létező testületeknél felhalmozott összes ismeretet és szaktudást lehetne egybefogni, hanem afelett is őrködni lehetne, hogy a jelenlegi védelmi és biztonsági színvonal legalábbis fennmaradjon, az ágazati szociális párbeszéd pedig folytatódjon. |
| --- | --- |

1.7

Mindent egybevetve az EGSZB támogatja azt a törekvést, hogy a folyamat utolsó szakaszában létrejöjjön egy ilyen, szerződésben meghatározott független szervezet, amely átfogná legalábbis a nemzetközi szervezeteket, például magát az EU-t, a belvízi hajózást folytató EU-tagállamokat és a nem uniós országokat, például Svájcot, valamint a nem uniós Duna menti országokat. Egy ilyen szerződést aláíró felek szervezetén belül a miniszterek találkozója hozhatna politikai, jogilag kötelező érvényű döntéseket, és ellenőrizhetné a nemzeti felügyeletet. Továbbá egy ilyen szervezetben nemcsak a különböző, jelenleg létező testületeknél felhalmozott összes ismeretet és szaktudást lehetne egybefogni, hanem afelett is őrködni lehetne, hogy a jelenlegi védelmi és biztonsági színvonal legalábbis fennmaradjon, az ágazati szociális párbeszéd pedig folytatódjon.

| 1.8 | Az EGSZB ismét arra kér minden érintettet, hogy a fent körvonalazott irányban folytassák fáradozásaikat – különösen a szélesebb körű együttműködés terén és az imént vázoltaknak megfelelő független szervezet létrehozása érdekében. Ahogy ez az EGSZB belvízi hajózásról szóló különféle fórumokon való tevékeny részvételéből is kitűnik, az EGSZB is aktívan folytatja munkáját azért, hogy mindez mielőbb megvalósuljon. Ennek megfelelően tervezi, hogy idén részt vesz az Európai Parlament e tárgyban szervezett meghallgatásain, és – amennyiben lehetséges – a 2006 végén Romániában megrendezésre kerülő miniszteri szintű összeurópai belvízi hajózási konferencián is. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB ismét arra kér minden érintettet, hogy a fent körvonalazott irányban folytassák fáradozásaikat – különösen a szélesebb körű együttműködés terén és az imént vázoltaknak megfelelő független szervezet létrehozása érdekében. Ahogy ez az EGSZB belvízi hajózásról szóló különféle fórumokon való tevékeny részvételéből is kitűnik, az EGSZB is aktívan folytatja munkáját azért, hogy mindez mielőbb megvalósuljon. Ennek megfelelően tervezi, hogy idén részt vesz az Európai Parlament e tárgyban szervezett meghallgatásain, és – amennyiben lehetséges – a 2006 végén Romániában megrendezésre kerülő miniszteri szintű összeurópai belvízi hajózási konferencián is.

2.   Bevezető

| 2.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2002. január 16-i, „
  A vízi utak transzeurópai hálózatának jövője
  ” című, valamint 2003. szeptember 24-i, „
  A belvízi hajózás páneurópai szabályozása

  ” című véleményében elemezte az európai belvízi hajózás helyzetét (1). Ez utóbbi vélemény figyelmet fordít a belvízi hajózás témájának problémáira, és részletesen foglalkozik a szabályozások összehangolásának szükségességével, mind közjogi, mind magánjogi szempontból. Emellett a környezet, a biztonság, a munkaerő-piaci helyzet és a szociális dimenzió kérdéseivel is foglalkozik. Ez utóbbi témát kidolgozta 2005. szeptemberi, „Szociális politika a belvízi hajózás európai szabályozásának keretében” című saját kezdeményezésű véleményében is. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2002. január 16-i, „
  A vízi utak transzeurópai hálózatának jövője
  ” című, valamint 2003. szeptember 24-i, „
  A belvízi hajózás páneurópai szabályozása

  ” című véleményében elemezte az európai belvízi hajózás helyzetét (1). Ez utóbbi vélemény figyelmet fordít a belvízi hajózás témájának problémáira, és részletesen foglalkozik a szabályozások összehangolásának szükségességével, mind közjogi, mind magánjogi szempontból. Emellett a környezet, a biztonság, a munkaerő-piaci helyzet és a szociális dimenzió kérdéseivel is foglalkozik. Ez utóbbi témát kidolgozta 2005. szeptemberi, „Szociális politika a belvízi hajózás európai szabályozásának keretében” című saját kezdeményezésű véleményében is.

| 2.2 | A második véleményben az EGSZB többek között felkéri a belvízi hajózás minden szereplőjét, hogy továbbra is dolgozzanak a belvízi hajózás integrált és egységes jogrendszerének kialakításán. Az összeurópai belvízi hajózás fejlesztése érdekében szükségesnek tekinti a nemzeti és nemzetközi vízi utakra érvényes jelenlegi szerződések, megállapodások és kétoldalú egyezmények összehangolását. |
| --- | --- |

2.2

A második véleményben az EGSZB többek között felkéri a belvízi hajózás minden szereplőjét, hogy továbbra is dolgozzanak a belvízi hajózás integrált és egységes jogrendszerének kialakításán. Az összeurópai belvízi hajózás fejlesztése érdekében szükségesnek tekinti a nemzeti és nemzetközi vízi utakra érvényes jelenlegi szerződések, megállapodások és kétoldalú egyezmények összehangolását.

| 2.3 | Az említett véleményekben az EGSZB arra is utal, hogy továbbra is ösztönzi az összes európai vízi útra érvényes, integrált jogszabályok minél előbbi létrejöttét. |
| --- | --- |

2.3

Az említett véleményekben az EGSZB arra is utal, hogy továbbra is ösztönzi az összes európai vízi útra érvényes, integrált jogszabályok minél előbbi létrejöttét.

| 2.4 | Ez a szándéka főként azon a meggyőződésen alapul, hogy a belvízi hajózás, amely viszonylag tiszta, környezetbarát, elegendő növekedési potenciállal rendelkező közlekedési ág, a jövőben jelentősen hozzájárulhat a közlekedés elkerülhetetlen növekedésének fenntartható módon történő kezeléséhez. |
| --- | --- |

2.4

Ez a szándéka főként azon a meggyőződésen alapul, hogy a belvízi hajózás, amely viszonylag tiszta, környezetbarát, elegendő növekedési potenciállal rendelkező közlekedési ág, a jövőben jelentősen hozzájárulhat a közlekedés elkerülhetetlen növekedésének fenntartható módon történő kezeléséhez.

| 2.5 | A belvízi hajózás egyik problémája abból adódik, hogy Európában három különböző, földrajzilag egymást részben fedő jogrendszer létezik. |
| --- | --- |

2.5

A belvízi hajózás egyik problémája abból adódik, hogy Európában három különböző, földrajzilag egymást részben fedő jogrendszer létezik.

| 2.6 | Tekintve, hogy az utóbbi időben számos, e speciális szempontból lényeges változás következett be, az EGSZB hasznosnak és szükségesnek tartja egy részletesebb saját kezdeményezésű vélemény kidolgozását. |
| --- | --- |

2.6

Tekintve, hogy az utóbbi időben számos, e speciális szempontból lényeges változás következett be, az EGSZB hasznosnak és szükségesnek tartja egy részletesebb saját kezdeményezésű vélemény kidolgozását.

3.   A jelenlegi intézményi keret

| 3.1 | A 2003. szeptember 24-i vélemény tárgyalja a három létező európai rendszert: a rajnai hajózásra vonatkozó, 1868-as Mannheimi Egyezményt, a Dunára vonatkozó, 1948-as Belgrádi Egyezményt, illetve az Európai Unió alapszerződéseinek és közösségi joganyagának alkalmazási területét. |
| --- | --- |

3.1

A 2003. szeptember 24-i vélemény tárgyalja a három létező európai rendszert: a rajnai hajózásra vonatkozó, 1868-as Mannheimi Egyezményt, a Dunára vonatkozó, 1948-as Belgrádi Egyezményt, illetve az Európai Unió alapszerződéseinek és közösségi joganyagának alkalmazási területét.

| 3.2 | Az átdolgozott Mannheimi Egyezmény hatálya alá jelenleg öt ország tartozik, Belgium, Franciaország, Hollandia, Németország, valamint nem uniós tagállamként Svájc. A Rajnára és mellékfolyóira vonatkozó szabad hajózási jog és az egységes, összehangolt rendszer megerősítése vezettek a 19. században egy korát megelőző, tulajdonképpeni „belső piac” létrejöttéhez, amely Európa gazdasági fejlődése számára nagy jelentőségű volt, és még ma is az. |
| --- | --- |

3.2

Az átdolgozott Mannheimi Egyezmény hatálya alá jelenleg öt ország tartozik, Belgium, Franciaország, Hollandia, Németország, valamint nem uniós tagállamként Svájc. A Rajnára és mellékfolyóira vonatkozó szabad hajózási jog és az egységes, összehangolt rendszer megerősítése vezettek a 19. században egy korát megelőző, tulajdonképpeni „belső piac” létrejöttéhez, amely Európa gazdasági fejlődése számára nagy jelentőségű volt, és még ma is az.

| 3.3 | A Rajnai Központi Hajózási Bizottság (CCNR), bár fennállási idejéből talán nem is gondolnánk, meglehetősen modern szervezet, amely kis titkársággal, (nemzeti) szakértők kiterjedt hálózatával, a belvízi hajózás gazdasági szereplőihez fűződő szoros kapcsolatokkal rendelkezik, és képes gyorsan reagálni a változásokra, hogy a rajnai hajózási rendszer mindig optimális és korszerű maradjon. |
| --- | --- |

3.3

A Rajnai Központi Hajózási Bizottság (CCNR), bár fennállási idejéből talán nem is gondolnánk, meglehetősen modern szervezet, amely kis titkársággal, (nemzeti) szakértők kiterjedt hálózatával, a belvízi hajózás gazdasági szereplőihez fűződő szoros kapcsolatokkal rendelkezik, és képes gyorsan reagálni a változásokra, hogy a rajnai hajózási rendszer mindig optimális és korszerű maradjon.

| 3.4 | A CCNR-nek jogalkotó hatásköre van, és egyhangúlag hozza határozatait. Ezeket a tagállamok, ha szükséges, kötelesek átültetni a nemzeti jogba. A CCNR hatásköre kiterjed a műszaki normákra, a személyzetre, a biztonságra, a környezetre és a hajózás szabadságára. A Mannheimi Egyezmény előírja, hogy a feleknek ösztönözniük kell a belvízi hajózást. A CCNR jogi hatalommal rendelkezik az Egyezmény hatálya alá tartozó vitás kérdésekben. |
| --- | --- |

3.4

A CCNR-nek jogalkotó hatásköre van, és egyhangúlag hozza határozatait. Ezeket a tagállamok, ha szükséges, kötelesek átültetni a nemzeti jogba. A CCNR hatásköre kiterjed a műszaki normákra, a személyzetre, a biztonságra, a környezetre és a hajózás szabadságára. A Mannheimi Egyezmény előírja, hogy a feleknek ösztönözniük kell a belvízi hajózást. A CCNR jogi hatalommal rendelkezik az Egyezmény hatálya alá tartozó vitás kérdésekben.

| 3.5 | A Belgrádi Egyezmény a Dunára vonatkozó rendszert rögzíti. Az egyezményt aláíró Duna menti országok képviseltetik magukat a Duna Bizottságban, amelynek a CCNR-től eltérően csak tanácsadó jogköre van. Célja csak az országok közötti belvízi forgalom szabályozása. A kabotázs (a Rajnán a Mannheimi Egyezmény szabályozza) nem tartozik a Belgrádi Egyezmény hatáskörébe. Nem létezik tehát egységes jogi szabályozás a dunai belvízi utakon. A Duna Bizottság tagjai EU-tagállamok, a Balkán tagjelölt országai, valamint más államok, például Moldova, Ukrajna, Oroszország. |
| --- | --- |

3.5

A Belgrádi Egyezmény a Dunára vonatkozó rendszert rögzíti. Az egyezményt aláíró Duna menti országok képviseltetik magukat a Duna Bizottságban, amelynek a CCNR-től eltérően csak tanácsadó jogköre van. Célja csak az országok közötti belvízi forgalom szabályozása. A kabotázs (a Rajnán a Mannheimi Egyezmény szabályozza) nem tartozik a Belgrádi Egyezmény hatáskörébe. Nem létezik tehát egységes jogi szabályozás a dunai belvízi utakon. A Duna Bizottság tagjai EU-tagállamok, a Balkán tagjelölt országai, valamint más államok, például Moldova, Ukrajna, Oroszország.

| 3.6 | Az 1957-es Római Szerződés aláírása óta az EU belső piaca fokozatosan jött létre és épült ki a belvízi hajózás terén is. Ennek során az Európai Bizottság feladatokat kapott többek között a műszaki normák, a személyzeti kérdések, a környezet és a biztonság terén. |
| --- | --- |

3.6

Az 1957-es Római Szerződés aláírása óta az EU belső piaca fokozatosan jött létre és épült ki a belvízi hajózás terén is. Ennek során az Európai Bizottság feladatokat kapott többek között a műszaki normák, a személyzeti kérdések, a környezet és a biztonság terén.

| 3.7 | A gyakorlatban szerencsére egyre nagyobb mértékben együttműködik a CCNR, a Duna Bizottság és az Európai Bizottság. Ennek során különösen a CCNR műszaki szaktudása és tapasztalata nagy jelentőségű. A CCNR és az Európai Bizottság közötti együttműködés új lendületet kapott a 2003. március 3-i együttműködési megállapodás megkötése által. A Duna Bizottsággal való együttműködés egyelőre inkább eseti jellegű. |
| --- | --- |

3.7

A gyakorlatban szerencsére egyre nagyobb mértékben együttműködik a CCNR, a Duna Bizottság és az Európai Bizottság. Ennek során különösen a CCNR műszaki szaktudása és tapasztalata nagy jelentőségű. A CCNR és az Európai Bizottság közötti együttműködés új lendületet kapott a 2003. március 3-i együttműködési megállapodás megkötése által. A Duna Bizottsággal való együttműködés egyelőre inkább eseti jellegű.

4.   Újabb fejlemények

| 4.1 | 2004 októberében egy független kelet- és nyugat-európai szakértőkből álló csoport jelentést készített, amely a belvízi hajózás jelenlegi, európai szintű intézményi keretét elemzi, és ajánlásokat tesz az intézményi keret erősítésére. Mindez holland kezdeményezésre, Németország, Belgium, Franciaország és Svájc támogatásával történt. A Jan Terlouw egykori holland gazdasági miniszter és miniszterelnök-helyettes vezette úgynevezett EFIN-csoport (European Framework for Inland Navigation) jelentését „Az európai belvízi hajózás új intézményi keretei” címmel készítette el. A csoportnak hét további tagja volt Ausztriából, Belgiumból, Franciaországból, Magyarországról, Németországból, Romániából és Svájcból. |
| --- | --- |

4.1

2004 októberében egy független kelet- és nyugat-európai szakértőkből álló csoport jelentést készített, amely a belvízi hajózás jelenlegi, európai szintű intézményi keretét elemzi, és ajánlásokat tesz az intézményi keret erősítésére. Mindez holland kezdeményezésre, Németország, Belgium, Franciaország és Svájc támogatásával történt. A Jan Terlouw egykori holland gazdasági miniszter és miniszterelnök-helyettes vezette úgynevezett EFIN-csoport (European Framework for Inland Navigation) jelentését „Az európai belvízi hajózás új intézményi keretei” címmel készítette el. A csoportnak hét további tagja volt Ausztriából, Belgiumból, Franciaországból, Magyarországról, Németországból, Romániából és Svájcból.

| 4.2 | Az EFIN-csoport megállapította, hogy a belvízi hajózás hatalmas lehetőségekkel rendelkezik, amelyeknek nem tulajdonítanak elegendő jelentőséget. A belvízi hajózás nagymértékben hozzájárulhat az európai áruszállítási rendszer javításához. Az intézményi keret az EFIN-csoport megítélése szerint nem eléggé járul hozzá a belvízi hajózás lehetőségeinek optimális kihasználásához Európában. A jelentés emellett túl gyengének tartja a jelenlegi kereteket ahhoz, hogy politikai szinten kellő figyelmet lehessen fordítani az ágazat továbbfejlesztésére. |
| --- | --- |

4.2

Az EFIN-csoport megállapította, hogy a belvízi hajózás hatalmas lehetőségekkel rendelkezik, amelyeknek nem tulajdonítanak elegendő jelentőséget. A belvízi hajózás nagymértékben hozzájárulhat az európai áruszállítási rendszer javításához. Az intézményi keret az EFIN-csoport megítélése szerint nem eléggé járul hozzá a belvízi hajózás lehetőségeinek optimális kihasználásához Európában. A jelentés emellett túl gyengének tartja a jelenlegi kereteket ahhoz, hogy politikai szinten kellő figyelmet lehessen fordítani az ágazat továbbfejlesztésére.

| 4.3 | A 2002. január 16-i és 2003. szeptember 24-i EGSZB-véleményben már megfogalmazott ajánlásokhoz hasonlóan az EFIN-jelentés is úgy ítéli meg, hogy az európai belvizek vonatkozásában fokozottabb harmonizációra van szükség a műszaki előírások, a képesítések, a tanúsítványok megszerzése és a piaci hozzáférés feltételeinek terén. A jelentés kívánatosnak tartja egy olyan szerv létezését is, amely támogatást nyújthat a belvízi infrastruktúra javításához, a fedélzeti műszaki létesítmények fejlesztéséhez, az innováció ösztönzéséhez és a szakmai képesítések elősegítéséhez. Aktív intézményi támogatás szükséges a belvízi hajózás fejlődését akadályozó tényezők leküzdéséhez. Ehhez egy új struktúrát kellene létrehozni. |
| --- | --- |

4.3

A 2002. január 16-i és 2003. szeptember 24-i EGSZB-véleményben már megfogalmazott ajánlásokhoz hasonlóan az EFIN-jelentés is úgy ítéli meg, hogy az európai belvizek vonatkozásában fokozottabb harmonizációra van szükség a műszaki előírások, a képesítések, a tanúsítványok megszerzése és a piaci hozzáférés feltételeinek terén. A jelentés kívánatosnak tartja egy olyan szerv létezését is, amely támogatást nyújthat a belvízi infrastruktúra javításához, a fedélzeti műszaki létesítmények fejlesztéséhez, az innováció ösztönzéséhez és a szakmai képesítések elősegítéséhez. Aktív intézményi támogatás szükséges a belvízi hajózás fejlődését akadályozó tényezők leküzdéséhez. Ehhez egy új struktúrát kellene létrehozni.

| 4.4 | Az EFIN-csoport egy ilyen új struktúra megvalósításának több lehetőségét megvizsgálta. Ennek során mindig szem előtt tartotta az összeurópai dimenziót. A jelentés a jelenlegi intézmények, nevezetesen a CCNR, a Duna Bizottság és az Európai Bizottság, valamint a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciája (ECMT) és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) megerősített együttműködése mellett áll ki, amely azonban önmagában nem elégséges egy ilyen új struktúra kialakításához. |
| --- | --- |

4.4

Az EFIN-csoport egy ilyen új struktúra megvalósításának több lehetőségét megvizsgálta. Ennek során mindig szem előtt tartotta az összeurópai dimenziót. A jelentés a jelenlegi intézmények, nevezetesen a CCNR, a Duna Bizottság és az Európai Bizottság, valamint a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciája (ECMT) és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) megerősített együttműködése mellett áll ki, amely azonban önmagában nem elégséges egy ilyen új struktúra kialakításához.

| 4.5 | A jelentés érvel egy „

  európai belvízi szervezet

  ” létrehozása mellett is, amelynek széles hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy a belvízi hajózás minden aspektusát átfogja. Ezt a szervezetet nem kell feltétlenül egy új szerződésre alapozni. Az érvényes szerződések és rendszerek sem módosulnának. Az új szervezet fejlődésre képes lenne, vagyis alkalmazkodni tudna a változó követelményekhez, és különböző moduláris szervekből állna, amelyek egymástól függetlenül is működhetnének. |
| --- | --- |

4.5

A jelentés érvel egy „

  európai belvízi szervezet

  ” létrehozása mellett is, amelynek széles hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy a belvízi hajózás minden aspektusát átfogja. Ezt a szervezetet nem kell feltétlenül egy új szerződésre alapozni. Az érvényes szerződések és rendszerek sem módosulnának. Az új szervezet fejlődésre képes lenne, vagyis alkalmazkodni tudna a változó követelményekhez, és különböző moduláris szervekből állna, amelyek egymástól függetlenül is működhetnének.

| 4.6 | A szervezetnek három részből kellene állnia, mégpedig egy politikai csoportból (a belvízi hajózásban illetékes európai miniszterek konferenciája), egy adminisztratív szervből (európai belvízi hajózási hivatal) és egy pénzügyi eszközből (európai belvízi hajózási intervenciós alap). Részletesebb leírás az EFIN-csoport jelentésében található. |
| --- | --- |

4.6

A szervezetnek három részből kellene állnia, mégpedig egy politikai csoportból (a belvízi hajózásban illetékes európai miniszterek konferenciája), egy adminisztratív szervből (európai belvízi hajózási hivatal) és egy pénzügyi eszközből (európai belvízi hajózási intervenciós alap). Részletesebb leírás az EFIN-csoport jelentésében található.

| 4.7 | Meg kell még említenünk, hogy az EFIN-csoport egyik lehetőségként alaposabban megvizsgálta egy európai belvízi hajózási ügynökség létrehozását. Az EFIN-csoport felteszi a kérdést, hogy vajon létezik-e elegendő politikai akarat egy ilyen közösségi ügynökség létrehozásához. Nem hagyja figyelmen kívül azt sem, hogy az ügynökségeknek nincs jogalkotó hatáskörük, hanem végrehajtó, felügyelő és információgyűjtő szervek. Mivel számos vízi út nem tartozik a közösségi jog hatálya alá, egy ilyen ügynökség földrajzilag korlátozott hatáskörrel rendelkezne. Mindent összevetve a csoport elutasítóan vélekedik erről a lehetőségről. |
| --- | --- |

4.7

Meg kell még említenünk, hogy az EFIN-csoport egyik lehetőségként alaposabban megvizsgálta egy európai belvízi hajózási ügynökség létrehozását. Az EFIN-csoport felteszi a kérdést, hogy vajon létezik-e elegendő politikai akarat egy ilyen közösségi ügynökség létrehozásához. Nem hagyja figyelmen kívül azt sem, hogy az ügynökségeknek nincs jogalkotó hatáskörük, hanem végrehajtó, felügyelő és információgyűjtő szervek. Mivel számos vízi út nem tartozik a közösségi jog hatálya alá, egy ilyen ügynökség földrajzilag korlátozott hatáskörrel rendelkezne. Mindent összevetve a csoport elutasítóan vélekedik erről a lehetőségről.

| 4.8 | 2005. július 14-én az Európai Bizottság vitairatot jelentetett meg „

  A belvízi közlekedés integrált európai cselekvési terve

  ” címmel, melyben számos olyan területet sorol fel, amelyen javítani akarja a közösségi belvizeken zajló forgalmat, Az érintettek véleményének kikérését követően az Európai Bizottság január 17-én „Integrált európai cselekvési program a belvízi szállítás érdekében” címmel megjelentette a „NAIADES” cselekvési programról szóló közleményét (2). |
| --- | --- |

4.8

2005. július 14-én az Európai Bizottság vitairatot jelentetett meg „

  A belvízi közlekedés integrált európai cselekvési terve

  ” címmel, melyben számos olyan területet sorol fel, amelyen javítani akarja a közösségi belvizeken zajló forgalmat, Az érintettek véleményének kikérését követően az Európai Bizottság január 17-én „Integrált európai cselekvési program a belvízi szállítás érdekében” címmel megjelentette a „NAIADES” cselekvési programról szóló közleményét (2).

| 4.9 | Az Európai Bizottság öt stratégiai területen számos megvalósítható cselekvésre kitér, és megvizsgálja azt is, milyen lehetőségek vannak a jogalkotás korszerűsítésére és a jövőbeli kihívásoknak megfelelő módosítására. Ehhez szükség lenne a jelenleg széttöredezett, következésképpen hatékonyságot és politikai jelentőséget nélkülöző szervezeti felépítés korszerűsítésére és ésszerűsítésére. A meglévő eszközök módosításakor azonban figyelembe kell venni az érvényben lévő kötelezettségeket és nemzetközi megállapodásokat. Ennél fogva tiszteletben kell tartani a jelenlegi „acquis”-t. |
| --- | --- |

4.9

Az Európai Bizottság öt stratégiai területen számos megvalósítható cselekvésre kitér, és megvizsgálja azt is, milyen lehetőségek vannak a jogalkotás korszerűsítésére és a jövőbeli kihívásoknak megfelelő módosítására. Ehhez szükség lenne a jelenleg széttöredezett, következésképpen hatékonyságot és politikai jelentőséget nélkülöző szervezeti felépítés korszerűsítésére és ésszerűsítésére. A meglévő eszközök módosításakor azonban figyelembe kell venni az érvényben lévő kötelezettségeket és nemzetközi megállapodásokat. Ennél fogva tiszteletben kell tartani a jelenlegi „acquis”-t.

| 4.10 | Az Európai Bizottság jelzi, hogy ez a folyamat már elkezdődött, és ezzel kapcsolatban utal egyfelől az Európai Bizottság 2003. augusztus 1-ji ajánlására a Tanácsnak, melyben felhatalmazást kér arra, hogy mindkét hajózási bizottsághoz csatlakozzon, másfelől az EFIN-jelentésre. Az Európai Bizottság szerint pillanatnyilag négy opcióról folyik a vita. Ezek a következők: a) fokozottabb együttműködés a már létező hajózási bizottságok és az Európai Bizottság között; b) az EU csatlakozása a két hajózási bizottsághoz; c) összeurópai belvízi hajózási szervezet; d) az európai belvízi hajózás stratégiai fejlesztését rábízzák a Közösségre – a harmadik országok érdekeinek figyelembevételével. |
| --- | --- |

4.10

Az Európai Bizottság jelzi, hogy ez a folyamat már elkezdődött, és ezzel kapcsolatban utal egyfelől az Európai Bizottság 2003. augusztus 1-ji ajánlására a Tanácsnak, melyben felhatalmazást kér arra, hogy mindkét hajózási bizottsághoz csatlakozzon, másfelől az EFIN-jelentésre. Az Európai Bizottság szerint pillanatnyilag négy opcióról folyik a vita. Ezek a következők: a) fokozottabb együttműködés a már létező hajózási bizottságok és az Európai Bizottság között; b) az EU csatlakozása a két hajózási bizottsághoz; c) összeurópai belvízi hajózási szervezet; d) az európai belvízi hajózás stratégiai fejlesztését rábízzák a Közösségre – a harmadik országok érdekeinek figyelembevételével.

5.   Összeurópai belvízi hajózás

| 5.1 | Az összeurópai belvízi hajózási rendszer létrehozása és az egész kontinens belvízi forgalmának ilyen módon történő ösztönzése nem új, széles körben támogatott ötlet. Egy budapesti miniszteri konferencia már 1991-ben emellett emelt szót. A 2001. szeptember 5–6-án Rotterdamban megrendezett összeurópai belvízi közlekedési konferencia nyilatkozatot tett közzé, mely szerint fel kell gyorsítani a szabad és intenzív belvízi forgalomra irányuló összeurópai együttműködést. A nyilatkozat számos kiindulási pontot, célkitűzést és cselekvést tartalmaz. Az egyik kiindulópont az, hogy a harmonizáció nem mehet a biztonsági és minőségi normák jelenlegi szintjének rovására, és garantálni kell a kedvező szociális feltételeket, a meglévőket legalábbis minden esetben. A nyilatkozat amellett érvel, hogy jöjjön létre egy átlátható és integrált összeurópai belvízi forgalmi piac a kölcsönösség elve alapján, a hajózás szabadsága, tisztességes verseny és a belvizek használóinak egyenlő kezelése. |
| --- | --- |

5.1

Az összeurópai belvízi hajózási rendszer létrehozása és az egész kontinens belvízi forgalmának ilyen módon történő ösztönzése nem új, széles körben támogatott ötlet. Egy budapesti miniszteri konferencia már 1991-ben emellett emelt szót. A 2001. szeptember 5–6-án Rotterdamban megrendezett összeurópai belvízi közlekedési konferencia nyilatkozatot tett közzé, mely szerint fel kell gyorsítani a szabad és intenzív belvízi forgalomra irányuló összeurópai együttműködést. A nyilatkozat számos kiindulási pontot, célkitűzést és cselekvést tartalmaz. Az egyik kiindulópont az, hogy a harmonizáció nem mehet a biztonsági és minőségi normák jelenlegi szintjének rovására, és garantálni kell a kedvező szociális feltételeket, a meglévőket legalábbis minden esetben. A nyilatkozat amellett érvel, hogy jöjjön létre egy átlátható és integrált összeurópai belvízi forgalmi piac a kölcsönösség elve alapján, a hajózás szabadsága, tisztességes verseny és a belvizek használóinak egyenlő kezelése.

| 5.2 | A nyilatkozat pl. az infrastruktúra – amely köztudottan még az EU-ban is nemzeti ügy – területén tett erőfeszítések mellett arra szólít fel, hogy erősödjön az együttműködés az Európai Bizottság, az ENSZ-EGB és a két hajózási bizottság között a műszaki, biztonsági és a személyzettel kapcsolatos feltételek összeurópai harmonizációja során, valamint hogy ezek ösztönzést kapjanak a szakmai oktatás és képzés javítását célzó közös munkához. Kéri továbbá az ENSZ-EGB-t, az Európai Bizottságot, a két hajózási bizottságot és a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciáját (CEMT), hogy szorosan együttműködve 2002 vége előtt állapítsák meg, milyen törvényi akadályok állnak az összehangolt és versenyalapú összeurópai belvízi forgalom piacának kialakulása útjában, valamint fontolják meg a megoldási lehetőségeket. |
| --- | --- |

5.2

A nyilatkozat pl. az infrastruktúra – amely köztudottan még az EU-ban is nemzeti ügy – területén tett erőfeszítések mellett arra szólít fel, hogy erősödjön az együttműködés az Európai Bizottság, az ENSZ-EGB és a két hajózási bizottság között a műszaki, biztonsági és a személyzettel kapcsolatos feltételek összeurópai harmonizációja során, valamint hogy ezek ösztönzést kapjanak a szakmai oktatás és képzés javítását célzó közös munkához. Kéri továbbá az ENSZ-EGB-t, az Európai Bizottságot, a két hajózási bizottságot és a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciáját (CEMT), hogy szorosan együttműködve 2002 vége előtt állapítsák meg, milyen törvényi akadályok állnak az összehangolt és versenyalapú összeurópai belvízi forgalom piacának kialakulása útjában, valamint fontolják meg a megoldási lehetőségeket.

| 5.3 | Megállapítható, hogy a konferencia óta történt előrelépés a belvízi hajózás intézményi keretének tervezésében. Ebben az összefüggésben még utalhatunk arra a workshopra, amelyet a CEMT, az ENSZ-EGB és a két hajózási bizottság tartott 2005. szeptemberében Párizsban, a sokatmondó „On the Move” („Mozgásban”) címmel. |
| --- | --- |

5.3

Megállapítható, hogy a konferencia óta történt előrelépés a belvízi hajózás intézményi keretének tervezésében. Ebben az összefüggésben még utalhatunk arra a workshopra, amelyet a CEMT, az ENSZ-EGB és a két hajózási bizottság tartott 2005. szeptemberében Párizsban, a sokatmondó „On the Move” („Mozgásban”) címmel.

| 5.4 | A következő miniszteri konferenciát, a rotterdami konferencia folytatásaként, 2006-ban, Romániában rendezik meg. |
| --- | --- |

5.4

A következő miniszteri konferenciát, a rotterdami konferencia folytatásaként, 2006-ban, Romániában rendezik meg.

6.   Megjegyzések

| 6.1 | Az EGSZB szerint az EFIN-jelentés értékes módon járul hozzá az intézményi kérdésekről folytatott vitához. Ez főként a jelentésben olvasható elemzésekre érvényes, amelyek tehát mindenképpen támogatást érdemelnek. Az elemzésekből azonban nem vonják le maradéktalanul a logikus következtetést, mivel a javasolt megoldás nem tűnik elég meggyőzőnek ahhoz, hogy kötelező erejű döntések alapjául szolgáljon. Továbbá – a meglevő szerződésekhez és rendszerekhez hasonlóan – az EFIN-jelentés is figyelmen kívül hagyja a szociális politikát. |
| --- | --- |

6.1

Az EGSZB szerint az EFIN-jelentés értékes módon járul hozzá az intézményi kérdésekről folytatott vitához. Ez főként a jelentésben olvasható elemzésekre érvényes, amelyek tehát mindenképpen támogatást érdemelnek. Az elemzésekből azonban nem vonják le maradéktalanul a logikus következtetést, mivel a javasolt megoldás nem tűnik elég meggyőzőnek ahhoz, hogy kötelező erejű döntések alapjául szolgáljon. Továbbá – a meglevő szerződésekhez és rendszerekhez hasonlóan – az EFIN-jelentés is figyelmen kívül hagyja a szociális politikát.

| 6.2 | Üdvözlendő, hogy az Európai Bizottság – a múltban tapasztaltakkal ellentétben – most egészében nyitva tartja az intézményi reformokról folytatott vitát. Mindenképpen hozzájárul ehhez az is, hogy a kérdéskört teljes mértékben elválasztja az öt stratégiai területtől. Az említett opciók kapcsán az EGSZB utal rá, hogy rövid távon feltétlenül szükség van a fokozott együttműködésre, ahogy azt az Európai Bizottság az 1. opciónál ajánlotta. Az Európai Bizottság csatlakozása a CCNR-hez (amelyről a Tanács már két éve halogatja a döntést) ennek az együttműködésnek egyik szakasza lehet. De a kívánt hatékonyság elérése, illetve a politikára irányuló figyelem felkeltése érdekében ennél messzebb menő lépésekre van szükség. |
| --- | --- |

6.2

Üdvözlendő, hogy az Európai Bizottság – a múltban tapasztaltakkal ellentétben – most egészében nyitva tartja az intézményi reformokról folytatott vitát. Mindenképpen hozzájárul ehhez az is, hogy a kérdéskört teljes mértékben elválasztja az öt stratégiai területtől. Az említett opciók kapcsán az EGSZB utal rá, hogy rövid távon feltétlenül szükség van a fokozott együttműködésre, ahogy azt az Európai Bizottság az 1. opciónál ajánlotta. Az Európai Bizottság csatlakozása a CCNR-hez (amelyről a Tanács már két éve halogatja a döntést) ennek az együttműködésnek egyik szakasza lehet. De a kívánt hatékonyság elérése, illetve a politikára irányuló figyelem felkeltése érdekében ennél messzebb menő lépésekre van szükség.

| 6.3 | Az átalakítási folyamatok utolsó szakaszára tervezett másik két opció (az összeurópai belvízi hajózási szervezet és a közösségi megoldás) vonatkozásában az Európai Bizottság nyitva tartja a vitát, hiszen felsorolja az előnyöket és a hátrányokat, de nem teszi le voksát egyik opció mellett sem. |
| --- | --- |

6.3

Az átalakítási folyamatok utolsó szakaszára tervezett másik két opció (az összeurópai belvízi hajózási szervezet és a közösségi megoldás) vonatkozásában az Európai Bizottság nyitva tartja a vitát, hiszen felsorolja az előnyöket és a hátrányokat, de nem teszi le voksát egyik opció mellett sem.

| 6.4 | Az EGSZB azonban – többek között azért, hogy hozzájáruljon a vitához –, mérlegelve a felsorakoztatott érveket, már most választ. Úgy ítéli meg, hogy az Európai Bizottság által felvetett közösségi megoldás nem fogja át az EU egész területét. A rajnai és (szerényebb mértékben) a dunai rendszer fennmarad, ami külön vezetőségi testületekkel jár, és koordinációt igényel. A szóban forgó opció esetén egyezményeket kell kötni egyes harmadik országokkal, ami nézeteltérésekhez vezethet. A két hajózási bizottsággal való együttműködés a gyakorlatban azt jelentené, hogy a Rajnai Központi Hajózási Bizottság és a Duna Bizottság szolgáltatná a tapasztalatot és a szaktudást. A közösségi keretben kialakítandó szakértelem lényegében a két hajózási bizottság szakértelmét másolná le, és olyan átfedést jelentene, amelyet az Európai Bizottság – állítása szerint – éppen maga akar megelőzni. |
| --- | --- |

6.4

Az EGSZB azonban – többek között azért, hogy hozzájáruljon a vitához –, mérlegelve a felsorakoztatott érveket, már most választ. Úgy ítéli meg, hogy az Európai Bizottság által felvetett közösségi megoldás nem fogja át az EU egész területét. A rajnai és (szerényebb mértékben) a dunai rendszer fennmarad, ami külön vezetőségi testületekkel jár, és koordinációt igényel. A szóban forgó opció esetén egyezményeket kell kötni egyes harmadik országokkal, ami nézeteltérésekhez vezethet. A két hajózási bizottsággal való együttműködés a gyakorlatban azt jelentené, hogy a Rajnai Központi Hajózási Bizottság és a Duna Bizottság szolgáltatná a tapasztalatot és a szaktudást. A közösségi keretben kialakítandó szakértelem lényegében a két hajózási bizottság szakértelmét másolná le, és olyan átfedést jelentene, amelyet az Európai Bizottság – állítása szerint – éppen maga akar megelőzni.

| 6.5 | Ezzel szemben az EGSZB egyetért az Európai Bizottság által felsorolt pozitív érvekkel, amelyek olyan összeurópai belvízi hajózási szervezet opcióját támasztják alá, amelynek keretében az összes érdekelt európai ország és szervezet, tehát az Európai Unió is együttműködik: egy ilyen szervezet nagyobb politikai jelentőséggel ruházza fel a belvízi hajózást, tehet annak stratégiai támogatásáért és elősegíti a jogszabályok harmonizációját. Az Európai Bizottság által sem pozitívan, sem negatívan nem minősített érv, miszerint az új szervezetet a részt vevő felek hozzájárulásaiból kell finanszírozni, inkább kedvezőnek tekinthető, hiszen a szóban forgó opció esetén az EU mellett a nem uniós országok is hozzájárulnak majd a belvízi hajózás fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

6.5

Ezzel szemben az EGSZB egyetért az Európai Bizottság által felsorolt pozitív érvekkel, amelyek olyan összeurópai belvízi hajózási szervezet opcióját támasztják alá, amelynek keretében az összes érdekelt európai ország és szervezet, tehát az Európai Unió is együttműködik: egy ilyen szervezet nagyobb politikai jelentőséggel ruházza fel a belvízi hajózást, tehet annak stratégiai támogatásáért és elősegíti a jogszabályok harmonizációját. Az Európai Bizottság által sem pozitívan, sem negatívan nem minősített érv, miszerint az új szervezetet a részt vevő felek hozzájárulásaiból kell finanszírozni, inkább kedvezőnek tekinthető, hiszen a szóban forgó opció esetén az EU mellett a nem uniós országok is hozzájárulnak majd a belvízi hajózás fejlesztéséhez.

| 6.6 | Az Európai Bizottság ellenérveivel kapcsolatban a következőket jegyezzük meg: a szerződés megalkotása és ratifikációja bizonyára hosszadalmas folyamat, amely azonban valójában már megkezdődött, és megfelelő politikai akarat esetén néhány éven belül lezárulhat. Erre utal az 1991-es, a 2001-es és az idén, Romániában megrendezésre kerülő miniszteri szintű belvízi hajózási konferencia sikere is. Az ellenvetés, hogy egy ilyen szervezet a közösségi kereteken kívül tevékenykedne, alaptalanná válik, ha az EU részvételével biztosított a kapcsolat a Közösséggel. A szervezet határozatai tényleges végrehajtásának szerződésben történő biztosítására is lehetőség van, ahogy azt a Rajna vonatkozásában a Mannheimi Egyezmény is bizonyítja. |
| --- | --- |

6.6

Az Európai Bizottság ellenérveivel kapcsolatban a következőket jegyezzük meg: a szerződés megalkotása és ratifikációja bizonyára hosszadalmas folyamat, amely azonban valójában már megkezdődött, és megfelelő politikai akarat esetén néhány éven belül lezárulhat. Erre utal az 1991-es, a 2001-es és az idén, Romániában megrendezésre kerülő miniszteri szintű belvízi hajózási konferencia sikere is. Az ellenvetés, hogy egy ilyen szervezet a közösségi kereteken kívül tevékenykedne, alaptalanná válik, ha az EU részvételével biztosított a kapcsolat a Közösséggel. A szervezet határozatai tényleges végrehajtásának szerződésben történő biztosítására is lehetőség van, ahogy azt a Rajna vonatkozásában a Mannheimi Egyezmény is bizonyítja.

| 6.6.1 | A nemrégiben (2006. február 13–15-én) Bécsben megrendezett belvízi hajózási konferencián (Inland Navigation Summit, Industry Congress) az Európai Bizottság további érvvel hozakodott elő a szerződéses opció ellen, mégpedig azzal, hogy a belvízi hajózás szerződésileg teljes mértékben az EU hatáskörébe tartozik, és ezt semmilyen más államközi szerződés nem írhatja felül. Ennek kapcsán meg kell jegyezni, hogy a belvízi hajózásra Európában éppen az jellemző, hogy bizonyos hatáskörök – főként a Rajna folyami területén – az átdolgozott Mannheimi Egyezmény alapján a Rajna menti országoknak vannak fenntartva. Emellett azzal is számolni kell, hogy egyes nem uniós országok részt szeretnének venni az európai jogi rendszerben. Erre az esetre természetesen szintén nem lehet érvényes a közösségi hatáskör. |
| --- | --- |

6.6.1

A nemrégiben (2006. február 13–15-én) Bécsben megrendezett belvízi hajózási konferencián (Inland Navigation Summit, Industry Congress) az Európai Bizottság további érvvel hozakodott elő a szerződéses opció ellen, mégpedig azzal, hogy a belvízi hajózás szerződésileg teljes mértékben az EU hatáskörébe tartozik, és ezt semmilyen más államközi szerződés nem írhatja felül. Ennek kapcsán meg kell jegyezni, hogy a belvízi hajózásra Európában éppen az jellemző, hogy bizonyos hatáskörök – főként a Rajna folyami területén – az átdolgozott Mannheimi Egyezmény alapján a Rajna menti országoknak vannak fenntartva. Emellett azzal is számolni kell, hogy egyes nem uniós országok részt szeretnének venni az európai jogi rendszerben. Erre az esetre természetesen szintén nem lehet érvényes a közösségi hatáskör.

| 6.6.2 | A szerződéses opció tehát azt is jelentené, hogy nem uniós államok is részt vehetnének ugyanabban a rendszerben. Gondolhatunk továbbá „folyami kamarákra”, amelyeken belül a hatáskörök eltérhetnek. Az uniós vizeken ez esetben csorbítatlanul érvényben maradhat az uniós belvízi jog. Egy ilyen opció nagy előnye az lenne, hogy az összeurópai ügyek kezelhetővé és eldönthetővé válnának, ráadásul a szerződések szövegében új hatásköröket lehetne rögzíteni, például az infrastruktúra területén. |
| --- | --- |

6.6.2

A szerződéses opció tehát azt is jelentené, hogy nem uniós államok is részt vehetnének ugyanabban a rendszerben. Gondolhatunk továbbá „folyami kamarákra”, amelyeken belül a hatáskörök eltérhetnek. Az uniós vizeken ez esetben csorbítatlanul érvényben maradhat az uniós belvízi jog. Egy ilyen opció nagy előnye az lenne, hogy az összeurópai ügyek kezelhetővé és eldönthetővé válnának, ráadásul a szerződések szövegében új hatásköröket lehetne rögzíteni, például az infrastruktúra területén.

Brüsszel, 2006. április 21.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ld. HL C 80., 2002.4.3., illetve C 10., 2004.1.14.

1

(2)  COM(2006) 6 final

2

---

| 8.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/106 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/106

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelet módosításáról”

(COM(2005) 579 final – 2005/0282 (COD))

(2006/C 185/19)

2006. január 31-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 80. cikke (2) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció véleményét 2006. március 24-én elfogadta (előadó: Jan SIMONS).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2006. április 20–21-én tartott 426. plenáris ülésén (az április 21-i ülésnapon) 71 szavazattal 3 ellenében elfogadta az alábbi véleményt:

1.   Következtetések

| 1.1 | Az EGSZB fenntartások nélkül támogatja azt a célkitűzést, mely szerint az 1592/2002/EK rendelet hatályának ki kell terjednie a légi üzemeltetésre és a repülőszemélyzet szakszolgálati engedélyeinek kiadására, valamint a harmadik országok légi járműveire is, mivel a hatékonyságot és a biztonságot növelni lehetne, ha az összes e téren végzett tevékenység egyetlen hatóság kezében összpontosulna. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB fenntartások nélkül támogatja azt a célkitűzést, mely szerint az 1592/2002/EK rendelet hatályának ki kell terjednie a légi üzemeltetésre és a repülőszemélyzet szakszolgálati engedélyeinek kiadására, valamint a harmadik országok légi járműveire is, mivel a hatékonyságot és a biztonságot növelni lehetne, ha az összes e téren végzett tevékenység egyetlen hatóság kezében összpontosulna.

| 1.2 | A harmadik országok kereskedelmi üzemeltetőinek kiegészítő tanúsítványával kapcsolatban a Közösségnek egyértelmű lehetőségekkel kell rendelkeznie a szükséges tanúsítványok kölcsönös elismerésére vonatkozó kétoldalú megállapodások aláírásához. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az ICAO összes tagállama eleget tegyen kötelezettségeinek, ami által a kiegészítő tanúsítványok érvényüket vesztenék. |
| --- | --- |

1.2

A harmadik országok kereskedelmi üzemeltetőinek kiegészítő tanúsítványával kapcsolatban a Közösségnek egyértelmű lehetőségekkel kell rendelkeznie a szükséges tanúsítványok kölcsönös elismerésére vonatkozó kétoldalú megállapodások aláírásához. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az ICAO összes tagállama eleget tegyen kötelezettségeinek, ami által a kiegészítő tanúsítványok érvényüket vesztenék.

| 1.3 | A légi közlekedés biztonságának magas szinten történő biztosítása érdekében az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek növelnie kell az Európai Bizottság javaslatában felvázolt feladatokra szánt forrásait. Ehhez a jelenleg előirányzottnál jóval magasabb közösségi finanszírozásra lesz szükség. Ugyanakkor az erőforrások közösségi szinten történő egyesítése minden bizonnyal jelentős megtakarításokhoz vezet, nemcsak az ágazat, hanem a nemzeti kormányok számára is. A javaslat nem foglalkozik ezzel a kérdéssel. |
| --- | --- |

1.3

A légi közlekedés biztonságának magas szinten történő biztosítása érdekében az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek növelnie kell az Európai Bizottság javaslatában felvázolt feladatokra szánt forrásait. Ehhez a jelenleg előirányzottnál jóval magasabb közösségi finanszírozásra lesz szükség. Ugyanakkor az erőforrások közösségi szinten történő egyesítése minden bizonnyal jelentős megtakarításokhoz vezet, nemcsak az ágazat, hanem a nemzeti kormányok számára is. A javaslat nem foglalkozik ezzel a kérdéssel.

| 1.4 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a kereskedelmi célú üzemeltetések meghatározását ki kellene terjeszteni a vállalati és a többtulajdonú üzemeltetésekre is annak érdekében, hogy az Európai Unión belül valamennyi utas biztonsága egyformán biztosított legyen. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a kereskedelmi célú üzemeltetések meghatározását ki kellene terjeszteni a vállalati és a többtulajdonú üzemeltetésekre is annak érdekében, hogy az Európai Unión belül valamennyi utas biztonsága egyformán biztosított legyen.

| 1.5 | A fenti 1.1. és 1.4. pontokban említett biztonsági célkitűzéseknek megfelelően, valamint a felhasználók érdekében elsőrendű prioritás, hogy az EASA biztosítsa, hogy a JAR-OPS szabályok beemelése a közösségi joganyagba – akár a 3922/91/EGK rendelet függőben lévő módosítása, akár egyéb eljárás révén – valóban előrelépést jelentsen, és megfelelő szintű harmonizációt hozzon a hatáskörében szabályozott területeken. |
| --- | --- |

1.5

A fenti 1.1. és 1.4. pontokban említett biztonsági célkitűzéseknek megfelelően, valamint a felhasználók érdekében elsőrendű prioritás, hogy az EASA biztosítsa, hogy a JAR-OPS szabályok beemelése a közösségi joganyagba – akár a 3922/91/EGK rendelet függőben lévő módosítása, akár egyéb eljárás révén – valóban előrelépést jelentsen, és megfelelő szintű harmonizációt hozzon a hatáskörében szabályozott területeken.

2.   Bevezetés és az Európai Bizottság dokumentumának összefoglalása

| 2.1 | 2002-ben az Európai Parlament és a Tanács 1592/2002/EK rendelete közös szabályokat hozott létre a polgári repülés területén, valamint életre hívta az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget (EASA). |
| --- | --- |

2.1

2002-ben az Európai Parlament és a Tanács 1592/2002/EK rendelete közös szabályokat hozott létre a polgári repülés területén, valamint életre hívta az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget (EASA).

| 2.2 | E rendelet fő célkitűzése, hogy Európában a polgári légi közlekedés terén biztosítsa és fenntartsa az optimális és egységes biztonsági szintet. Ezenkívül a környezetvédelem magas szintű biztosítását, az áruk, a személyek és a szolgáltatások szabad mozgásának elősegítését, a szabályozási és tanúsítási eljárások költség/hatékonyság arányának javítását, a redundanciák elkerülését nemzeti és európai szinten, a tagállamok segítését a Polgári Légi Közlekedés Nemzetközi Szervezetének (OACI) Chicagói Egyezményéből adódó kötelezettségeik betartásában, végezetül pedig a polgári légi közlekedés biztonságával kapcsolatos közös álláspontok támogatását célozza az Unió egészében. |
| --- | --- |

2.2

E rendelet fő célkitűzése, hogy Európában a polgári légi közlekedés terén biztosítsa és fenntartsa az optimális és egységes biztonsági szintet. Ezenkívül a környezetvédelem magas szintű biztosítását, az áruk, a személyek és a szolgáltatások szabad mozgásának elősegítését, a szabályozási és tanúsítási eljárások költség/hatékonyság arányának javítását, a redundanciák elkerülését nemzeti és európai szinten, a tagállamok segítését a Polgári Légi Közlekedés Nemzetközi Szervezetének (OACI) Chicagói Egyezményéből adódó kötelezettségeik betartásában, végezetül pedig a polgári légi közlekedés biztonságával kapcsolatos közös álláspontok támogatását célozza az Unió egészében.

| 2.3 | Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) hatásköre a rendeletben foglaltak szerint a következőkre terjed ki:






  — | az Európai Bizottság támogatása a jogi szabályozással kapcsolatos feladataiban, |
| --- | --- | --- |

2.3

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) hatásköre a rendeletben foglaltak szerint a következőkre terjed ki:

—

az Európai Bizottság támogatása a jogi szabályozással kapcsolatos feladataiban,

| — | az Európai Bizottság támogatása a repülés biztonságáért felelős nemzeti légügyi hatóságok szabványosítási vizsgálatainak elvégzésében, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság támogatása a repülés biztonságáért felelős nemzeti légügyi hatóságok szabványosítási vizsgálatainak elvégzésében,

| — | a Közösség és tagállamainak támogatása a harmadik országokkal való kapcsolataik terén, |
| --- | --- |

—

a Közösség és tagállamainak támogatása a harmadik országokkal való kapcsolataik terén,

| — | a tagállamok támogatása nemzetközi kötelezettségeik teljesítésében, |
| --- | --- |

—

a tagállamok támogatása nemzetközi kötelezettségeik teljesítésében,

| — | tanúsító előírások és útmutató dokumentumok kiadása, |
| --- | --- |

—

tanúsító előírások és útmutató dokumentumok kiadása,

| — | típustanúsítványok és kiegészítő típustanúsítványok kiadása a repüléssel kapcsolatos termékekre, alkatrészekre és berendezésekre, valamint a légi alkalmassághoz szükséges karbantartás biztosítása, |
| --- | --- |

—

típustanúsítványok és kiegészítő típustanúsítványok kiadása a repüléssel kapcsolatos termékekre, alkatrészekre és berendezésekre, valamint a légi alkalmassághoz szükséges karbantartás biztosítása,

| — | a tagállamokon kívül elhelyezkedő összes tervező, gyártó és karbantartó szervezet, a tagállamok területén lévő tervező, illetve (amennyiben az érintett tagállam kéri) gyártó szervezetek engedélyének kibocsátása, és azok folyamatos ellenőrzésének biztosítása. |
| --- | --- |

—

a tagállamokon kívül elhelyezkedő összes tervező, gyártó és karbantartó szervezet, a tagállamok területén lévő tervező, illetve (amennyiben az érintett tagállam kéri) gyártó szervezetek engedélyének kibocsátása, és azok folyamatos ellenőrzésének biztosítása.

| 2.4 | A nemzeti légügyi hatóságok hatáskörébe tartozik a légi alkalmassági tanúsítványoknak a tagállamok saját területén található szervezetek és az alkalmazottaik számára történő kibocsátása (a tervező szervezetek kivételével), viszont meg kell felelniük a közös szabályozásnak, valamint alá kell vetni magukat az EASA szabványosítási vizsgálatainak. |
| --- | --- |

2.4

A nemzeti légügyi hatóságok hatáskörébe tartozik a légi alkalmassági tanúsítványoknak a tagállamok saját területén található szervezetek és az alkalmazottaik számára történő kibocsátása (a tervező szervezetek kivételével), viszont meg kell felelniük a közös szabályozásnak, valamint alá kell vetni magukat az EASA szabványosítási vizsgálatainak.

| 2.5 | Általánosan elismert (1), hogy hatékonysági, biztonsági és szabványosítási okokból a polgári légi közlekedés terén a Közösségen belül mindenképpen egyetlen szervezetnek – ez esetben az EASA-nak – kell végeznie az összes szabályozó tevékenységet. |
| --- | --- |

2.5

Általánosan elismert (1), hogy hatékonysági, biztonsági és szabványosítási okokból a polgári légi közlekedés terén a Közösségen belül mindenképpen egyetlen szervezetnek – ez esetben az EASA-nak – kell végeznie az összes szabályozó tevékenységet.

| 2.6 | Az Európai Bizottság a tárgyalt dokumentum indokolásában emlékeztet arra, hogy mivel az 1592/2002/EK rendelet 2002 szeptemberében lépett életbe, a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a repüléssel kapcsolatos termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassága és környezetvédelmi kompatibilitása terén. Már a jelenlegi szöveg elfogadásakor egyértelmű volt, hogy a biztonság megfelelő és egységes szintjének, illetve a légi üzemeltetők tisztességes versenyfeltételeinek biztosítása érdekében a rendelet hatályának ki kell terjednie a légi üzemeltetésre és a repülőszemélyzet szakszolgálati engedélyének kiadására is. |
| --- | --- |

2.6

Az Európai Bizottság a tárgyalt dokumentum indokolásában emlékeztet arra, hogy mivel az 1592/2002/EK rendelet 2002 szeptemberében lépett életbe, a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a repüléssel kapcsolatos termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassága és környezetvédelmi kompatibilitása terén. Már a jelenlegi szöveg elfogadásakor egyértelmű volt, hogy a biztonság megfelelő és egységes szintjének, illetve a légi üzemeltetők tisztességes versenyfeltételeinek biztosítása érdekében a rendelet hatályának ki kell terjednie a légi üzemeltetésre és a repülőszemélyzet szakszolgálati engedélyének kiadására is.

| 2.7 | Az Európai Bizottság emlékeztet arra, hogy a JAR-OPS szabályoknak – a 3922/91/EGK rendelet elfogadásra váró módosításaival – a közösségi jogszabályokba történő bevonása tagadhatatlan fejlődést jelent majd, mégsem biztosít elegendő harmonizációt, mivel kizárólag a légi úton történő kereskedelmi szállításra vonatkozik. A többi légi járműtípusra és az egyéb kereskedelmi, illetve nem kereskedelmi célú üzemeltetésekre nem vonatkoznak e közös szabályok, amelyek ezen kívül nem vonatkoznak sem a személyzet szakszolgálati engedélyezéseire, sem pedig a harmadik országok légi járműveire. Ennek következtében az Európai Bizottság benyújtotta az 1592/2002/EK rendelet módosítására irányuló javaslatot. |
| --- | --- |

2.7

Az Európai Bizottság emlékeztet arra, hogy a JAR-OPS szabályoknak – a 3922/91/EGK rendelet elfogadásra váró módosításaival – a közösségi jogszabályokba történő bevonása tagadhatatlan fejlődést jelent majd, mégsem biztosít elegendő harmonizációt, mivel kizárólag a légi úton történő kereskedelmi szállításra vonatkozik. A többi légi járműtípusra és az egyéb kereskedelmi, illetve nem kereskedelmi célú üzemeltetésekre nem vonatkoznak e közös szabályok, amelyek ezen kívül nem vonatkoznak sem a személyzet szakszolgálati engedélyezéseire, sem pedig a harmadik országok légi járműveire. Ennek következtében az Európai Bizottság benyújtotta az 1592/2002/EK rendelet módosítására irányuló javaslatot.

| 2.8 | E javaslat a harmadik országoknak az Európai Unióban működő légi járműveit illetően szintén tanúsítványi követelményeket ír elő. |
| --- | --- |

2.8

E javaslat a harmadik országoknak az Európai Unióban működő légi járműveit illetően szintén tanúsítványi követelményeket ír elő.

| 2.9 | 2005. november 16-án az Európai Bizottság közzétette a következő dokumentumot: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelet módosításáról” – COM(2005) 579 final – 2005/0228 (COD) |
| --- | --- |

2.9

2005. november 16-án az Európai Bizottság közzétette a következő dokumentumot: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK rendelet módosításáról” – COM(2005) 579 final – 2005/0228 (COD)

| 2.10 | Ez a javaslat a közös szabályokat az összes légi tevékenységre, a tanúsítási kötelezettséget pedig minden kereskedelmi üzemeltetőre kiterjesztené. A tanúsítványokat a tagállamok (a nemzeti légügyi hatóságok) bocsátanák ki, illetve adott esetben az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség, amely minden szükséges esetben üzemeltetési irányelveket is előírhatna. |
| --- | --- |

2.10

Ez a javaslat a közös szabályokat az összes légi tevékenységre, a tanúsítási kötelezettséget pedig minden kereskedelmi üzemeltetőre kiterjesztené. A tanúsítványokat a tagállamok (a nemzeti légügyi hatóságok) bocsátanák ki, illetve adott esetben az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség, amely minden szükséges esetben üzemeltetési irányelveket is előírhatna.

| 2.11 | A nem kereskedelmi célú üzemeltetések esetében a szabályokat a használt légi járművek összetettségéhez igazítanák, és nem követelnének meg tanúsítást. Amennyiben a műveleteket összetett légi járművek végzik, az érintett üzemeltetőknek ugyanakkor nyilatkozatot kell tenniük, hogy megfelelnek a légi üzemeltetéssel kapcsolatos szükséges követelmények összességének. |
| --- | --- |

2.11

A nem kereskedelmi célú üzemeltetések esetében a szabályokat a használt légi járművek összetettségéhez igazítanák, és nem követelnének meg tanúsítást. Amennyiben a műveleteket összetett légi járművek végzik, az érintett üzemeltetőknek ugyanakkor nyilatkozatot kell tenniük, hogy megfelelnek a légi üzemeltetéssel kapcsolatos szükséges követelmények összességének.

| 2.12 | A rendeletjavaslat a Közösségben működő legtöbb pilótára nézve előírná a közös követelmények alapján kibocsátott szakszolgálati engedélyt. A pilóták képzésével foglalkozó szervezeteknek és személyzetüknek, valamint a repülés-szimulátoroknak is tanúsítvánnyal kell rendelkezniük a közös szabályok alapján. Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség végezné a szabályok alkalmazásáért felelős nemzeti tanúsító szervezetek szabványosító vizsgálatait, valamint kibocsátaná a harmadik országokban található repülési szervezetek és repülés-szimulátorok tanúsítványát. |
| --- | --- |

2.12

A rendeletjavaslat a Közösségben működő legtöbb pilótára nézve előírná a közös követelmények alapján kibocsátott szakszolgálati engedélyt. A pilóták képzésével foglalkozó szervezeteknek és személyzetüknek, valamint a repülés-szimulátoroknak is tanúsítvánnyal kell rendelkezniük a közös szabályok alapján. Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség végezné a szabályok alkalmazásáért felelős nemzeti tanúsító szervezetek szabványosító vizsgálatait, valamint kibocsátaná a harmadik országokban található repülési szervezetek és repülés-szimulátorok tanúsítványát.

| 2.13 | A kellő biztonság biztosítása érdekében e javaslat a közös működési szabályok hatálya alá vonná a harmadik országok Közösségben működő légi járműveit. A harmadik országok Közösségben működő kereskedelmi üzemeltetőinek emellett tanúsítvánnyal kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

2.13

A kellő biztonság biztosítása érdekében e javaslat a közös működési szabályok hatálya alá vonná a harmadik országok Közösségben működő légi járműveit. A harmadik országok Közösségben működő kereskedelmi üzemeltetőinek emellett tanúsítvánnyal kell rendelkezniük.

| 2.14 | A rendeletjavaslat az Ügynökség működése terén bizonyos módosításokat tervez, különösen az igazgatótanács tekintetében. |
| --- | --- |

2.14

A rendeletjavaslat az Ügynökség működése terén bizonyos módosításokat tervez, különösen az igazgatótanács tekintetében.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | A repülésbiztonság terén Európában egységes szabályozó intézményre van szükség, amely a légi közlekedés egészét ellenőrzi, annak érdekében, hogy a légi közlekedés közös piacán biztosítani lehessen a szabályozás közös és koherens megközelítését. Mivel nincsenek egyértelmű határok a légi biztonságra vonatkozó szabályozás különféle aspektusai között, a hatékonyságot és a biztonságot növelni lehetne, ha az összes e téren végzett tevékenység egyetlen hatóság kezében összpontosulna. Ezért az EGSZB fenntartások nélkül támogatja azt a célkitűzést, mely szerint az 1592/2002/EK rendelet hatályának ki kell terjednie a légi üzemeltetésre és a repülőszemélyzet szakszolgálati engedélyeinek kiadására, valamint a harmadik országok légi járműveire is. |
| --- | --- |

3.1

A repülésbiztonság terén Európában egységes szabályozó intézményre van szükség, amely a légi közlekedés egészét ellenőrzi, annak érdekében, hogy a légi közlekedés közös piacán biztosítani lehessen a szabályozás közös és koherens megközelítését. Mivel nincsenek egyértelmű határok a légi biztonságra vonatkozó szabályozás különféle aspektusai között, a hatékonyságot és a biztonságot növelni lehetne, ha az összes e téren végzett tevékenység egyetlen hatóság kezében összpontosulna. Ezért az EGSZB fenntartások nélkül támogatja azt a célkitűzést, mely szerint az 1592/2002/EK rendelet hatályának ki kell terjednie a légi üzemeltetésre és a repülőszemélyzet szakszolgálati engedélyeinek kiadására, valamint a harmadik országok légi járműveire is.

| 3.2 | Ügyelni kell a biztonságra a harmadik országoknak az Európai Unióban működő légi járművei esetében. Emellett vissza kell állítani a tisztességes versenyfeltételeket a világ olyan régióival, amelyek a területükön üzemelő európai uniós légitársaságokkal szemben ilyen típusú követelményeket támasztanak (példa erre az Egyesült Államok), és e követelmények révén az uniós légi üzemeltetők kárára tisztességtelen versenyelőnyöket biztosítanak saját légitársaságaiknak. Mindazonáltal, a harmadik országok kereskedelmi üzemeltetőinek kiegészítő tanúsítványával kapcsolatban a Közösségnek egyértelmű lehetőségekkel kell rendelkeznie a szükséges tanúsítványok kölcsönös elismerésére vonatkozó kétoldalú megállapodások aláírásához annak elkerülése érdekében, hogy a nemzetközi légitársaságoknak a tanúsítás terén túl sok kiegészítő kötelezettségnek kelljen eleget tenniük. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az ICAO összes tagállama eleget tegyen kötelezettségeinek, ezáltal a kiegészítő tanúsítványok érvényüket vesztenék. |
| --- | --- |

3.2

Ügyelni kell a biztonságra a harmadik országoknak az Európai Unióban működő légi járművei esetében. Emellett vissza kell állítani a tisztességes versenyfeltételeket a világ olyan régióival, amelyek a területükön üzemelő európai uniós légitársaságokkal szemben ilyen típusú követelményeket támasztanak (példa erre az Egyesült Államok), és e követelmények révén az uniós légi üzemeltetők kárára tisztességtelen versenyelőnyöket biztosítanak saját légitársaságaiknak. Mindazonáltal, a harmadik országok kereskedelmi üzemeltetőinek kiegészítő tanúsítványával kapcsolatban a Közösségnek egyértelmű lehetőségekkel kell rendelkeznie a szükséges tanúsítványok kölcsönös elismerésére vonatkozó kétoldalú megállapodások aláírásához annak elkerülése érdekében, hogy a nemzetközi légitársaságoknak a tanúsítás terén túl sok kiegészítő kötelezettségnek kelljen eleget tenniük. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az ICAO összes tagállama eleget tegyen kötelezettségeinek, ezáltal a kiegészítő tanúsítványok érvényüket vesztenék.

| 3.3 | Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek rendelkeznie kell a szükséges közösségi közfinanszírozással, amely lehetővé teszi számára, hogy eleget tegyen a biztonság terén végzett kiegészítő feladatainak: nevezetesen a Közösség területén található, biztonságért felelős nemzeti légügyi hatóságoknál végzett megfelelő számú szabványosítási vizsgálat, biztonsági elemzések elvégzése, valamint annak felügyelete vonatkozásában, hogy Európa a világ többi részéhez képest versenyképes maradjon. A légi közlekedés biztonságának magas szinten történő biztosítása érdekében az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek növelnie kell az Európai Bizottság javaslatában felvázolt feladatokra szánt forrásait. Ehhez a jelenleg előirányzottnál jóval magasabb közösségi finanszírozásra lesz szükség. |
| --- | --- |

3.3

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek rendelkeznie kell a szükséges közösségi közfinanszírozással, amely lehetővé teszi számára, hogy eleget tegyen a biztonság terén végzett kiegészítő feladatainak: nevezetesen a Közösség területén található, biztonságért felelős nemzeti légügyi hatóságoknál végzett megfelelő számú szabványosítási vizsgálat, biztonsági elemzések elvégzése, valamint annak felügyelete vonatkozásában, hogy Európa a világ többi részéhez képest versenyképes maradjon. A légi közlekedés biztonságának magas szinten történő biztosítása érdekében az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek növelnie kell az Európai Bizottság javaslatában felvázolt feladatokra szánt forrásait. Ehhez a jelenleg előirányzottnál jóval magasabb közösségi finanszírozásra lesz szükség.

| 3.4 | Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség pénzügyi és emberi erőforrásainak növelése együtt kell, hogy járjon a nemzeti légügyi hatóságok alkalmazottai számának fokozatos csökkentésével, annak érdekében, hogy ügyelni lehessen a pénzügyi jövedelmezőség céljainak tiszteletben tartására, valamint hogy el lehessen kerülni az ágazat és az európai légitársaságok költségeinek emelkedését. Az erőforrások közösségi szinten történő egyesítése minden bizonnyal jelentős megtakarításokhoz vezet, nemcsak az ágazat, hanem a kormányok és a tagállamok számára is, feltéve, hogy menetrend készül a nemzeti légügyi hatóságok jövőbeli szerepét, valamint az emberi erőforrásokat illetően. Az Európai Bizottság javaslata nem foglalkozik ezzel a kérdéssel. |
| --- | --- |

3.4

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség pénzügyi és emberi erőforrásainak növelése együtt kell, hogy járjon a nemzeti légügyi hatóságok alkalmazottai számának fokozatos csökkentésével, annak érdekében, hogy ügyelni lehessen a pénzügyi jövedelmezőség céljainak tiszteletben tartására, valamint hogy el lehessen kerülni az ágazat és az európai légitársaságok költségeinek emelkedését. Az erőforrások közösségi szinten történő egyesítése minden bizonnyal jelentős megtakarításokhoz vezet, nemcsak az ágazat, hanem a kormányok és a tagállamok számára is, feltéve, hogy menetrend készül a nemzeti légügyi hatóságok jövőbeli szerepét, valamint az emberi erőforrásokat illetően. Az Európai Bizottság javaslata nem foglalkozik ezzel a kérdéssel.

| 3.5 | Lényeges, hogy a 3922/91/EGK (EU-OPS-1) rendelet függőben lévő módosítását elemezzék a biztonságra vonatkozó és harmonizációs célkitűzések alapján, és hogy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által a jövőben a légi üzemeltetés terén elfogadásra kerülő végrehajtási szabályokat közös, koherens megközelítésre, valamint egyértelmű tudományos és a biztonságra vonatkozó adatokra alapozva alakítsák. |
| --- | --- |

3.5

Lényeges, hogy a 3922/91/EGK (EU-OPS-1) rendelet függőben lévő módosítását elemezzék a biztonságra vonatkozó és harmonizációs célkitűzések alapján, és hogy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által a jövőben a légi üzemeltetés terén elfogadásra kerülő végrehajtási szabályokat közös, koherens megközelítésre, valamint egyértelmű tudományos és a biztonságra vonatkozó adatokra alapozva alakítsák.

| 3.6 | Emellett fontos biztosítani a zökkenőmentes átmenetet a jelenlegi nemzeti rendszerekről (a JAR-OPS-1 szabályok alapján), valamint ügyelni arra, hogy az érvényben lévő szabályok módosításai a közösségi jogszabályokhoz, valamint az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség új kereteihez történő adaptálásra korlátozódjanak. |
| --- | --- |

3.6

Emellett fontos biztosítani a zökkenőmentes átmenetet a jelenlegi nemzeti rendszerekről (a JAR-OPS-1 szabályok alapján), valamint ügyelni arra, hogy az érvényben lévő szabályok módosításai a közösségi jogszabályokhoz, valamint az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség új kereteihez történő adaptálásra korlátozódjanak.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | A kereskedelmi célú üzemeltetések meghatározását (1. cikk) ki kellene terjeszteni a vállalati és a többtulajdonú üzemeltetésekre. Az üzemeltetőknek bizonyítaniuk kellene, hogy képesek biztosítani a szolgáltatást, amely esetében azonos végrehajtási szabályoknak kell érvényben lenniük. Az Európai Unión belül valamennyi utas biztonságát egyformán védeni kell. Ezenkívül, mivel ezek az üzemeltetések gyakran komplex motoros meghajtású légi járművek (Boeing 737, Airbus A319) segítségével, és ugyanabban a légtérben történnek, ahol a kereskedelmi célú üzemeltetések, biztonsági okokból rendkívül fontos, hogy esetükben ugyanazok a szabályok, illetve azoknak ugyanolyan módon történő alkalmazása legyen érvényes, mint az utóbbiaknál. |
| --- | --- |

4.1

A kereskedelmi célú üzemeltetések meghatározását (1. cikk) ki kellene terjeszteni a vállalati és a többtulajdonú üzemeltetésekre. Az üzemeltetőknek bizonyítaniuk kellene, hogy képesek biztosítani a szolgáltatást, amely esetében azonos végrehajtási szabályoknak kell érvényben lenniük. Az Európai Unión belül valamennyi utas biztonságát egyformán védeni kell. Ezenkívül, mivel ezek az üzemeltetések gyakran komplex motoros meghajtású légi járművek (Boeing 737, Airbus A319) segítségével, és ugyanabban a légtérben történnek, ahol a kereskedelmi célú üzemeltetések, biztonsági okokból rendkívül fontos, hogy esetükben ugyanazok a szabályok, illetve azoknak ugyanolyan módon történő alkalmazása legyen érvényes, mint az utóbbiaknál.

| 4.2 | A 3922/91/EGK (EU-OPS-1) rendelet függőben lévő módosítása hatékonyan összehangolja az utaskísérő személyzet biztonsági képzésének követelményeit, de a tanúsítványkibocsátás lehetőségét a tagállamok hatáskörében hagyja. Míg néhány tagállam kibocsát tanúsítványokat, mások ezt nem tartják szükségesnek. Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek tehát ellenőriznie kell, hogy az összehangolás hiánya az utaskísérő személyzet munkakörülményei terén veszélyesnek bizonyulhat-e az utasok biztonságára nézve. Ha ez a helyzet áll fent, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek – tudományos és a biztonságra vonatkozó adatok alapján – meg kell határoznia az esetlegesen végrehajtandó módosításokat. |
| --- | --- |

4.2

A 3922/91/EGK (EU-OPS-1) rendelet függőben lévő módosítása hatékonyan összehangolja az utaskísérő személyzet biztonsági képzésének követelményeit, de a tanúsítványkibocsátás lehetőségét a tagállamok hatáskörében hagyja. Míg néhány tagállam kibocsát tanúsítványokat, mások ezt nem tartják szükségesnek. Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek tehát ellenőriznie kell, hogy az összehangolás hiánya az utaskísérő személyzet munkakörülményei terén veszélyesnek bizonyulhat-e az utasok biztonságára nézve. Ha ez a helyzet áll fent, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek – tudományos és a biztonságra vonatkozó adatok alapján – meg kell határoznia az esetlegesen végrehajtandó módosításokat.

| 4.3 | A 3922/91/EGK rendelet (a rendelet EU-OPS-1 szabályokra vonatkozó Q alfejezete) függőben lévő módosítása tekintetében elsőrendű prioritás, hogy a repülési idő korlátozási rendszerét az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tudományos és orvosi értékelésnek vesse alá az EU-OPS-1 szabályokra vonatkozó 3922/91/EGK rendeletet módosító rendelet által meghatározandó rendelkezéseknek megfelelően, valamint azon biztonsági problémák tekintetében, amelyeket az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség jövőbeli ellenőrzési tevékenységének folytatása során esetlegesen meghatároz. |
| --- | --- |

4.3

A 3922/91/EGK rendelet (a rendelet EU-OPS-1 szabályokra vonatkozó Q alfejezete) függőben lévő módosítása tekintetében elsőrendű prioritás, hogy a repülési idő korlátozási rendszerét az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tudományos és orvosi értékelésnek vesse alá az EU-OPS-1 szabályokra vonatkozó 3922/91/EGK rendeletet módosító rendelet által meghatározandó rendelkezéseknek megfelelően, valamint azon biztonsági problémák tekintetében, amelyeket az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség jövőbeli ellenőrzési tevékenységének folytatása során esetlegesen meghatároz.

| 4.4 | Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség igazgatóságával (25. cikk) és ügyvezetői testületével kapcsolatban – amelyeket a szóban forgó rendelet létre kíván hozni (28. cikk) – lényegesnek tűnik elkerülni, hogy az Ügynökségnél túl sok testület jöjjön létre, mert ez gátolhatná működését. Következésképpen, ha létrehoznak egy ügyvezetői testületet, az igazgatóság üléseinek számát évi kettőre vagy akár egyre kellene csökkenteni. Ezzel kapcsolatban azt is fontos elkerülni, hogy a nemzeti légügyi hatóságok képviselőit jelöljék testületi tagoknak, tekintettel arra, hogy ez érdekütközésekhez vezethet. A nemzeti légügyi hatóságok pénzügyi szempontból úgyszintén függnek a légi közlekedés ágazatának jövedelmétől, ezért elutasíthatnák az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséghez kapcsolódó hatékonyabb rendszert. |
| --- | --- |

4.4

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség igazgatóságával (25. cikk) és ügyvezetői testületével kapcsolatban – amelyeket a szóban forgó rendelet létre kíván hozni (28. cikk) – lényegesnek tűnik elkerülni, hogy az Ügynökségnél túl sok testület jöjjön létre, mert ez gátolhatná működését. Következésképpen, ha létrehoznak egy ügyvezetői testületet, az igazgatóság üléseinek számát évi kettőre vagy akár egyre kellene csökkenteni. Ezzel kapcsolatban azt is fontos elkerülni, hogy a nemzeti légügyi hatóságok képviselőit jelöljék testületi tagoknak, tekintettel arra, hogy ez érdekütközésekhez vezethet. A nemzeti légügyi hatóságok pénzügyi szempontból úgyszintén függnek a légi közlekedés ágazatának jövedelmétől, ezért elutasíthatnák az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséghez kapcsolódó hatékonyabb rendszert.

| 4.5 | Az a javaslat, amely arra irányul, hogy az érdekelt felek konzultatív szerveitől 4 képviselőt nevezzenek ki az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség igazgatósági tagjai közé, logikusan következik abból, hogy az Ügynökség feladata az, hogy az ágazat érdekeit szolgálja, ugyanis jövedelmének legnagyobb része az ágazatban tevékenykedők által befizetett díjakból és illetékekből származik. Mindazonáltal, tekintettel arra, hogy az ágazat jelentősen hozzájárul az ügynökség költségvetéséhez, ezeknek a képviselőknek ugyanolyan szavazati jogokat kellene biztosítani az Ügynökség általános működését és az Ügynökségre vonatkozó stratégiai ügyeket érintő kérdésekben. |
| --- | --- |

4.5

Az a javaslat, amely arra irányul, hogy az érdekelt felek konzultatív szerveitől 4 képviselőt nevezzenek ki az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség igazgatósági tagjai közé, logikusan következik abból, hogy az Ügynökség feladata az, hogy az ágazat érdekeit szolgálja, ugyanis jövedelmének legnagyobb része az ágazatban tevékenykedők által befizetett díjakból és illetékekből származik. Mindazonáltal, tekintettel arra, hogy az ágazat jelentősen hozzájárul az ügynökség költségvetéséhez, ezeknek a képviselőknek ugyanolyan szavazati jogokat kellene biztosítani az Ügynökség általános működését és az Ügynökségre vonatkozó stratégiai ügyeket érintő kérdésekben.

| 4.6 | Magától értetődő, hogy az ügyvezető igazgató és az igazgatók kinevezési eljárása vonatkozásában eszközölt módosítások (30. cikk, 4. pont) az Európai Unió összes ügynökségét érintő új rendelkezések következményei. Mindazonáltal az EGSZB úgy véli, hogy egy olyan nagy szakértelemmel rendelkező szerv, mint az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség esetében a javaslat felülvizsgálására van szükség, mivel a jelöltek számára csak kétszer öt év munkát tenne lehetővé, ezáltal az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség számára lehetetlenné téve a legalkalmasabb jelöltek felvételét. |
| --- | --- |

4.6

Magától értetődő, hogy az ügyvezető igazgató és az igazgatók kinevezési eljárása vonatkozásában eszközölt módosítások (30. cikk, 4. pont) az Európai Unió összes ügynökségét érintő új rendelkezések következményei. Mindazonáltal az EGSZB úgy véli, hogy egy olyan nagy szakértelemmel rendelkező szerv, mint az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség esetében a javaslat felülvizsgálására van szükség, mivel a jelöltek számára csak kétszer öt év munkát tenne lehetővé, ezáltal az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség számára lehetetlenné téve a legalkalmasabb jelöltek felvételét.

| 4.7 | Úgy tűnik, hogy az elméleti oktatás alapvető követelményéről szóló részből (a III. melléklet 1.i.1. pontja) kimaradt a CD-ROM használata, amelynek előnyeit az ágazat is elismeri, és amely jelenleg is az oktatást támogató eszköz. Ennélfogva ezt a pontot a következőképpen kellene újrafogalmazni: „Az elméleti oktatást megfelelően képzett oktatóknak kell tartaniuk, illetve kialakítaniuk (...)”. |
| --- | --- |

4.7

Úgy tűnik, hogy az elméleti oktatás alapvető követelményéről szóló részből (a III. melléklet 1.i.1. pontja) kimaradt a CD-ROM használata, amelynek előnyeit az ágazat is elismeri, és amely jelenleg is az oktatást támogató eszköz. Ennélfogva ezt a pontot a következőképpen kellene újrafogalmazni: „Az elméleti oktatást megfelelően képzett oktatóknak kell tartaniuk, illetve kialakítaniuk (...)”.

| 4.8 | A repülőgép-járatok üzemeltetésére és az ülésekre vonatkozó alapvető követelmények (IV. melléklet 3.a.3. pont) a következőképpen módosítandók: „Figyelembe véve a légi jármű típusát, amennyiben a fel- vagy leszállás, illetve gurulás közben, vagy bármikor máskor a pilóta a biztonság érdekében szükségesnek ítéli, biztosítania kell, hogy minden utas helyet foglaljon egy ülésen vagy fekhelyen, és bekapcsolja a biztonsági övet”. Ezt a módosítást az indokolja, hogy eleget kell tenni a jelenlegi biztonsági szabályoknak, amelyek arra vonatkoznak, hogy a kiskorú gyerekek (két évesnél fiatalabbak) ülhetnek szüleik ölében, és amelyek a fel- vagy leszállás, illetve a gurulás során biztonsági okokból tiltják a fekhelyek használatát (a fekhelyeket csak a repülés során használják, a gyermek kényelme érdekében). |
| --- | --- |

4.8

A repülőgép-járatok üzemeltetésére és az ülésekre vonatkozó alapvető követelmények (IV. melléklet 3.a.3. pont) a következőképpen módosítandók: „Figyelembe véve a légi jármű típusát, amennyiben a fel- vagy leszállás, illetve gurulás közben, vagy bármikor máskor a pilóta a biztonság érdekében szükségesnek ítéli, biztosítania kell, hogy minden utas helyet foglaljon egy ülésen vagy fekhelyen, és bekapcsolja a biztonsági övet”. Ezt a módosítást az indokolja, hogy eleget kell tenni a jelenlegi biztonsági szabályoknak, amelyek arra vonatkoznak, hogy a kiskorú gyerekek (két évesnél fiatalabbak) ülhetnek szüleik ölében, és amelyek a fel- vagy leszállás, illetve a gurulás során biztonsági okokból tiltják a fekhelyek használatát (a fekhelyeket csak a repülés során használják, a gyermek kényelme érdekében).

| 4.9 | Úgy tűnik, hogy a személyzet tagjainak számára, valamint összetételére vonatkozó alapvető követelmények (IV. melléklet 7a pont) nem tesznek különbséget a pilótafülke személyzetének taglétszáma és összetétele, illetve a repülőszemélyzet taglétszáma és összetétele között. A légiutas-kísérő személyzet, illetve a repülőszemélyzet taglétszámát és összetételét más rendelkezések is előírják, mivel ezek a légi jármű tanúsítási normáitól (a légi jármű működési kézikönyvében feltüntetett korlátozásoktól (4a pont) illetve a repülési idő korlátozásaitól (15b cikk, 3. pont) függnek. A repülőszemélyzet minimális taglétszámát főként a biztonsági szabályok – például a JAR-OPS 1990 – határozzák meg. |
| --- | --- |

4.9

Úgy tűnik, hogy a személyzet tagjainak számára, valamint összetételére vonatkozó alapvető követelmények (IV. melléklet 7a pont) nem tesznek különbséget a pilótafülke személyzetének taglétszáma és összetétele, illetve a repülőszemélyzet taglétszáma és összetétele között. A légiutas-kísérő személyzet, illetve a repülőszemélyzet taglétszámát és összetételét más rendelkezések is előírják, mivel ezek a légi jármű tanúsítási normáitól (a légi jármű működési kézikönyvében feltüntetett korlátozásoktól (4a pont) illetve a repülési idő korlátozásaitól (15b cikk, 3. pont) függnek. A repülőszemélyzet minimális taglétszámát főként a biztonsági szabályok – például a JAR-OPS 1990 – határozzák meg.

| 4.10 | Törölni kellene a biztonsági rendszerekre vonatkozó rendelkezést (IV. melléklet 8d (iv) – „az elektronikus és számítógépes rendszerek védelme a rendszerbe való szándékos beavatkozás és hibaokozás megelőzésére”), mivel a légitársaságok nem tudnak eleget tenni ennek a követelménynek. Ez a kérdés a repülőgép és rendszerei tanúsításához kapcsolódik (a légitársaságok felelősségének nem kellene a rendszerbe való bármilyen akaratlan beavatkozással szembeni fellépésre korlátozódnia. Ez a kérdés már a biztonságról szóló üléseken is felmerült, és nem jelent problémát a biztonság szempontjából. |
| --- | --- |

4.10

Törölni kellene a biztonsági rendszerekre vonatkozó rendelkezést (IV. melléklet 8d (iv) – „az elektronikus és számítógépes rendszerek védelme a rendszerbe való szándékos beavatkozás és hibaokozás megelőzésére”), mivel a légitársaságok nem tudnak eleget tenni ennek a követelménynek. Ez a kérdés a repülőgép és rendszerei tanúsításához kapcsolódik (a légitársaságok felelősségének nem kellene a rendszerbe való bármilyen akaratlan beavatkozással szembeni fellépésre korlátozódnia. Ez a kérdés már a biztonságról szóló üléseken is felmerült, és nem jelent problémát a biztonság szempontjából.

| 4.11 | Úgy tűnik, hogy a javaslat az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnél csak 20 további státusz létrehozását irányozza elő az ügynökség kibővített feladatainak elvégzéséhez (a személyzeti állomány teljes létszáma, lásd a vizsgált közlemény 57. oldalát). Ezt a számadatot össze kellene hasonlítani azzal, hogy jelenleg az Európai Unió nemzeti légügyi hatóságai 200 személyt alkalmaznak, akik a légi üzemeltetésekre vonatkozó szabályozás kidolgozásával, illetve a pilóták szakszolgálati engedélyének kiadásával foglalkoznak. Egyébiránt, a Társult Légügyi Hatóságok (JAA) által irányított jelenlegi nemzeti rendszer keretében az ágazat figyelemreméltó támogatást nyújt az új szabályok kidolgozásához. Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség rendszere ezt már nem teszi lehetővé. Az EGSZB úgy véli, hogy 20 státusz egyáltalán nem elegendő ahhoz, hogy az ügynökség eleget tegyen további feladatainak. Ez további késést eredményezhet az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fontos szabályozó tevékenységei terén (ez a jelenség megfigyelhető más területeken is), ami veszélyeztetheti a biztonságot, valamint gyengítheti az európai légi közlekedés ágazatának versenyképességét. Emellett az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által a nemzeti légügyi hatóságoknál ezen új hatáskörök területén végzett szabványosítási vizsgálatok és biztonsági elemzések részére sokkal jelentősebb forrásokat kell elkülöníteni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a biztonság felügyeletének egységes szintjét. |
| --- | --- |

4.11

Úgy tűnik, hogy a javaslat az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnél csak 20 további státusz létrehozását irányozza elő az ügynökség kibővített feladatainak elvégzéséhez (a személyzeti állomány teljes létszáma, lásd a vizsgált közlemény 57. oldalát). Ezt a számadatot össze kellene hasonlítani azzal, hogy jelenleg az Európai Unió nemzeti légügyi hatóságai 200 személyt alkalmaznak, akik a légi üzemeltetésekre vonatkozó szabályozás kidolgozásával, illetve a pilóták szakszolgálati engedélyének kiadásával foglalkoznak. Egyébiránt, a Társult Légügyi Hatóságok (JAA) által irányított jelenlegi nemzeti rendszer keretében az ágazat figyelemreméltó támogatást nyújt az új szabályok kidolgozásához. Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség rendszere ezt már nem teszi lehetővé. Az EGSZB úgy véli, hogy 20 státusz egyáltalán nem elegendő ahhoz, hogy az ügynökség eleget tegyen további feladatainak. Ez további késést eredményezhet az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fontos szabályozó tevékenységei terén (ez a jelenség megfigyelhető más területeken is), ami veszélyeztetheti a biztonságot, valamint gyengítheti az európai légi közlekedés ágazatának versenyképességét. Emellett az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által a nemzeti légügyi hatóságoknál ezen új hatáskörök területén végzett szabványosítási vizsgálatok és biztonsági elemzések részére sokkal jelentősebb forrásokat kell elkülöníteni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a biztonság felügyeletének egységes szintjét.

Brüsszel, 2006. április 21.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Itt utalunk az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról” (előadó: Alexander-Michael Graf von Schwerin). (Hivatalos Lap C 221., 2001/8/7.)

1

---