----

----

I Informácie

Komisia

----

Výmenný kurz eura (1)

25. augusta 2006

(2006/C 204/01)

1 euro= 

----

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

----

----

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES

Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

(2006/C 204/02)

(Text s významom pre EHP)

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členské štáty: Taliansko

Číslo pomoci: N 11/06

Názov: Predĺženie štátnej pomoci v oblasti životného prostredia N 433/04 v regióne Furlánsko-Júlske Benátsko

Účel: Ochrana životného prostredia

Právny základ: Decisione della Giunta Regionale n. 1002 del 22 aprile 2004 concernente la Legge regionale 18/2003

Rozpočet: 2 milióny EUR

Intenzita alebo výška pomoci: Plus 30 % bonusov: 10 % pre MSP alebo 5 % pre podniky v oblastiach podľa článku 87 ods. 3 písm. c) 15 % pre MSP na prijatie nových noriem Spoločenstva

Trvanie: 2006 – 2007

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Cyprus

Číslo pomoci: N 65/2006

Názov: Tροποποίηση του καθεστώτος ενισχύσεων για τεχνολογική αναβάθμιση του μεταποιητικού τομέα

Účel: Regionálny rozvoj – Malé a stredné podniky

Právny základ: Υπ. Α. 15.11.2005

Ročný plánovaný rozpočet: 5 100 000 EUR

Trvanie: 

Ekonomické odvetvie: Spracovateľský priemysel

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc: Ministry of Commerce, Industry and Tourism, Nicosia

Ďalšie informácie: Režim pomoci – Priama dotácia

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Spojené kráľovstvo

Číslo pomoci: N 117/2005

Názov: Verejné obstarávanie na širokopásmové služby v Škótsku

Účel: Plánované opatrenie je zamerané na pripojenie rozličných orgánov verejnej správy, akými sú školy, knižnice a mestské či miestne úrady, v niektorých oblastiach Škótska na rozšírené širokopásmové služby. Projekt počíta so zhrnutím dopytu verejného sektora po týchto službách a s jeho uspokojením prostredníctvom verejného obstarávania

Právny základ: The measure will be implemented under Section 69 of the Local Government Act 1973 and Section 20 of the Local Government in Scotland Act 2003

Celkový rozpočet: Celkový rozpočet obstarávania financovaného zo štátnych zdrojov sa očakáva vo výške 100 mil. GBP (pribl. 145 mil. EUR)

Intenzita pomoci: 100 %

Trvanie projektu: 5 – 7 rokov

Ďalšie informácie: Vybraný(-í) poskytovateľ(-lia) bude(-ú) poverený(-í) poskytovaním nediskriminačného hromadného prístupu pre poskytovateľov tretích strán, ak bude časť majetku obstaraného v rámci projektu slúžiť aj súkromným či obchodným klientom

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Spojené kráľovstvo

Číslo pomoci: N 194/2006

Názov: Screen East Content Investment Fund

Účel: Rizikový kapitál pre MSP

Právny základ: „National Lottery Act 1993“ amendment of section 23 (No 2) Order 1999

Rozpočet: 2 285 714 GBP (približne 3,32 mil. EUR)

Trvanie: Do 30. septembra 2008

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Írsko

Číslo pomoci: N 230/2006

Názov: Transitional extension to the scheme of reliefs for the renewal of certain urban areas (ex N 264/2004 and 270/2002)

Účel: Regionálna pomoc

Právny základ: Finance Act 2006

Rozpočet: 20 000 000 EUR

Intenzita alebo výška pomoci: 4,4 % – 11,56 % v čistom vyjadrení

Trvanie: 

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Írsko

Číslo pomoci: N 231/2006

Názov: Transitional extension to the scheme of reliefs for the renewal of certain rural areas (ex N 257/2004 and N 271/2002)

Účel: Regionálna pomoc

Právny základ: Finance Act 2006

Rozpočet: 4 000 000 EUR

Intenzita alebo výška pomoci: 4, 5 % – 11,56 % v čistom vyjadrení

Trvanie: 

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Írsko

Číslo pomoci: N 232/2006

Názov: State Aid No N 232/2006 — Transitional extension to Capital Allowances Depreciation Regime for Hotels in Ireland (ex N 832/2000) — Ireland

Účel: Regionálna pomoc

Právny základ: Finance Act 2006

Rozpočet: 35 000 000 EUR

Intenzita alebo výška pomoci: 4, 5 % /12,5 % v čistom vyjadrení

Trvanie: 

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Taliansko

Číslo pomoci: N 512/2005

Názov: Štátna pomoc na záchranu podnikov v ťažkostiach – Volare Airlines Spa

Účel: Pokračovanie činnosti podniku, zachovanie pracovných miest a ochrana záujmov veriteľov (Letecká doprava)

Forma: záruka na bankový úver

Právny základ: 

Rozpočet: 25 miliónov EUR

Trvanie: šesť mesiacov

Ďalšie informácie: predkladanie pravidelných správ o vykonávaní pomoci

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Francúzsko (Departement Var)

Číslo pomoci: N 563/05

Názov: Pomoc leteckej spoločnosti Ryanair pri poskytovaní leteckých služieb na trase medzi Toulonom a Londýnom

Právny základ: Loi no 2005-882 du 2 août 2005

Rozpočet: 500 000 EUR ročne na obdobie 3 rokov

Intenzita alebo výška pomoci: 50 % dodatočných nákladov

Trvanie: 3 roky

Sektory hospodárstva: Letecká doprava

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc: 

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Poľsko [Dolny Śląsk]

Číslo pomoci: N 629/2005

Názov: Pomoc regionalna dla Global e-Business Operations Centre Sp. z o. o.

Účel: Regionálny rozvoj [Účtovníctvo a vedenie účtovných kníh (NACE 74.12)]

Právny základ: Umowa ramowa o udzielenie dotacji celowej z dnia 15 kwietnia 2005 r. pomiędzy Ministrem Gospodarki i Pracy a Global e-Business Operations Centre Sp. z o. o, Uchwała nr 33/2004 z dnia 1 lutego 2005 r. w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej przez Global e-Business Operations Centre Sp. z o. o., we Wrocławiu pod nazwą: ‚Global Business Centre’, w latach 2005-2009“

Art. 80 ustawy z dnia 26 listopada 1998 r. o finansach publicznych (Dz. U. z 2003 r., Nr 15, poz. 148)

Rozpočet: Celková výška poskytnutej pomoci: 8 640 000 PLZ

Maximálna intenzita pomoci: 10,53 %

Trvanie: Do 31. 12. 2009

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Nemecko

Číslo pomoci: NN 7/2006

Názov: Forschungskonzept „Mobilität und bodengebundener Verkehr“

Účel: Výskum a vývoj (Všetky odvetvia)

Právny základ: Bundeshaushaltsplan, Einzelplan 30, Kapitel 3006, Titel 68340

Rozpočet: 80 000 000 EUR

Maximálna intenzita pomoci: 100 %

Trvanie: 1. 1. 2005 – 31. 12. 2006

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

----

----

ŠTÁTNA POMOC — ŠVÉDSKO

Pomoc č. C 35/2006 (ex NN 37/2006) — Predaj pozemku pod trhovú cenu

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(2006/C 204/03)

(Text s významom pre EHP)

Listom z dňa 19. júla 2006, ktorý je uvedený v autentickom jazyku na stranách nasledujúcich po tomto zhrnutí, oznámila Komisia Švédsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o vyššie uvedenú pomoc.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k pomoci, vo veci ktorej Komisia začína konanie, v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a uvedeného listu na adresu:

Tieto pripomienky sa oznámia Švédsku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné nakladanie s informáciami o ich totožnosti.

ZHRNUTIE

Dňa 14. novembra 2005 bola Komisia informovaná zainteresovanou stranou, že mestská časť Are predala údajne pod trhovú cenu pozemok družstvu Konsum Jamtland ekonomisk forening, ktoré predáva spotrebný tovar.

Sťažovateľ udáva, že Lidl Sverige KB, priamy konkurent kupujúceho, ktorý podniká v sektore maloobchodu s potravinami, oficiálne ponúkol 6,6 mil. SEK za ten istý pozemok, pričom skutočná predajná cena bola 2 mil. SEK. Údajná pomoc teda predstavuje 4,6 mil. SEK (v súčasnosti 0,5 mil. EUR).

Predbežné stanovisko Komisie je, že transakcia zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Ponuka zo strany Lidl je zrejme priamo porovnateľná so skutočnou cenou transakcie. Príslušný trh je otvorený obchodovaniu v rámci Spoločenstva. Zdá sa, že predaj pozemku nie je v súlade s ustanoveniami oznámenia Komisie o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov štátnymi orgánmi (1), najmä z dôvodu, že predaj nebol realizovaný prostredníctvom výberového konania bez predbežných podmienok a neexistuje žiaden formálny doklad o nezávislom znaleckom posudku na pozemok.

Keďže transakcia nebola Komisii oznámená, Komisia dospela k predbežnému záveru, že Švédsko nesplnilo svoj záväzok podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES informovať Komisiu v dostatočnom predstihu o akýchkoľvek plánoch poskytnúť alebo pozmeniť pomoc, aby Komisia mohla predložiť svoje pripomienky. Opatrenie sa preto považuje za nezákonnú pomoc.

Komisia má vážne pochybnosti o zlučiteľnosti takejto štátnej pomoci so Zmluvou o ES. Opatrenie sa nemôže považovať sa pomoc určenú na počiatočné investície podľa Usmernení o regionálnej štátnej pomoci (2). Zrejme predstavuje prevádzkovú pomoc, ktorá v súlade s tými istými usmerneniami nie je povolená v podporovaných oblastiach podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. Komisia je v tomto štádiu toho názoru, že neexistuje ďalší právny základ, aby sa tomuto opatreniu udelila výnimka zo zásady nezlučiteľnosti.

V súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 možno každú nezákonnú pomoc od príjemcu vymáhať.

TEXT LISTU

„Kommissionen önskar informera Sverige om att den, efter att ha granskat uppgifter som tillhandahållits av Era myndigheter om den ovannämnda stödåtgärden, har beslutat inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

1.   FÖRFARANDE

2.   BESKRIVNING AV STÖDÅTGÄRDEN

Påstådd stödmottagare

Den klagande

Påstått statligt stöd

De svenska myndigheternas argument

Den klagandes argument

3.   BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

Statligt stöd enligt artikel 87.1

Användning av offentliga medel

Gynnande av vissa företag

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

Kravet på anmälan

Förenlighet

Slutsats

4.   BESLUT

----

(1)Ú. v. ES C 209 z 10. júla 1997, s. 3.

(2)Ú. v. ES C 74 z 10. marca 1998, s. 9.

(3)EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.

(4)EGT C 209, 10.7.1997, s. 3.

(5)EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

(6)EUT L 83, 27.3.1999, s. 1.

----

----

ŠTÁTNA POMOC — SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

(Články 87 až 89 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva)

Oznámenie Komisie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES adresované ostatným členským štátom a zainteresovaným stranám

Štátna pomoc č. C 16/2005 (ex N 232/2004) — Predaj Tote

(2006/C 204/04)

(Text s významom pre EHP)

Nasledujúcim listom z dňa 5. júla 2006 Komisia informovala Spojené kráľovstvo o svojom rozhodnutí uzavrieť konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

„Rozhodnutím z 1. júna 2005 začala Komisia konanie vo veci formálneho zisťovania v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES týkajúce sa uvedenej pomoci. Rozhodnutie začať konanie bolo oznámené orgánom Spojeného kráľovstva 1. júna 2005 a bolo uverejnené v Úradnom vestníku EÚ8. júla 2005 (Ú. v. EÚ C 168/41). Spojené kráľovstvo stiahlo svoju notifikáciu opatrenia štátnej pomoci listom zaregistrovaným 5. mája 2006.

Komisia berie do úvahy vyhlásenie vlády Spojeného kráľovstva, že nebude realizovať súčasný návrh na predaj.

Komisia konštatuje, že podľa článku 8 nariadenia Rady č. 659/99 (1) môže dotknutý členský štát stiahnuť svoju notifikáciu predtým, ako Komisia vydá rozhodnutie. V prípadoch, kedy Komisia už začala konanie vo veci formálneho zisťovania, Komisia toto konanie ukončí.

V dôsledku toho sa Komisia rozhodla ukončiť konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES týkajúce sa príslušnej pomoci, berúc do úvahy, že Spojené kráľovstvo stiahlo svoju notifikáciu.“

----

(1)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES. Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

----

----

ŠTÁTNA POMOC — NEMECKO

Štátna pomoc č. C 34/2006 (ex N 29/2005) — Zavedenie digitálneho terestriálneho televízneho vysielania (DVB-T) v Severnom Porýni – Vestfálsku

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(2006/C 204/05)

(Text s významom pre EHP)

Listom zo dňa 19. júla 2006, ktorý sa v pôvodnom jazyku uvádza na stranách nasledujúcich po tomto zhrnutí notifikovala Komisia Spolkovej republike Nemecko svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, ktoré sa týka vyššie uvedenej pomoci.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k pomoci, vo veci ktorých Komisia začala konanie, v lehote jedného mesiaca odo dňa publikovania tohto zhrnutia a listu na adresu:

Tieto pripomienky budú oznámené Spolkovej republike Nemecko. Zainteresované strany, ktoré predkladajú pripomienky môžu písomne a s uvedením dôvodov požiadať o utajenie svojej totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

POPIS OPATRENIA

Notifikované opatrenie sa týka zavedenia digitálneho terestriálneho televízneho vysielania („DVB-T“) v spolkovej krajine Severné Porýnie – Vestfálsko („SPV“), ktoré sa v priebehu roka 2004 spustilo v dvoch oblastiach. Projekt prechodu viedol správny orgán pre médiá pre oblasť SPV Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen („LfM“).

LfM vyčlenila na zavedenie DVB-T v SPV 6,8 mil. EUR. Presné podmienky finančnej pomoci LfM pre komerčných poskytovateľov televízneho vysielania ustanovuje smernica o finančnej pomoci pre DVB-T (Förderrichtlinie DVB-T) vydaná 19. novembra 2004. Smernica ustanovuje, že pomoc sa obmedzuje na obdobie piatich rokov a vzťahuje sa na poplatky poskytovateľov televízneho vysielania za prenos v sieti DVB-T. Počas piatich rokov predstavuje finančná pomoc v priemere 30 % sumy poplatkov poskytovateľov televízneho vysielania za prenos. V prvom roku prevádzky dosahuje pomoc 40 % poplatkov poskytovateľov televízneho vysielania za prenos a každý nasledujúci rok sa táto suma znižuje o päť percentuálnych bodov, pričom v priebehu piateho roka dosahuje 20 % príslušnej sumy. Smernica ďalej uvádza, že výška pomoci sa znižuje o sumu, ktorú poskytovatelia televízneho vysielania šetria zrušením svojho analógového vysielania (Abschaltgewinne). Finančná pomoc pre komerčných poskytovateľov televízneho vysielania bude poskytovaná vo forme nenávratných subvencií.

V prípade televíznych kanálov Viva, Eurosport, CNN a Terra Nova predpokladaná finančná pomoc skutočne zodpovedá osnove uvedenej v smernici. Počas piatich rokov teda celková finančná pomoc pre tieto štyri televízne kanály dosiahne výšku 4 050 000 EUR. V prípade skupiny RTL, ktorej bol pridelený celý jeden multiplex so štyrmi televíznymi kanálmi, LfM nepočíta s poskytovaním finančnej pomoci, pretože RTL zrušením svojich prenosov v analógovej terestriálnej sieti významným spôsobom šetrí svoje náklady. Úspora nákladov nie je iba dôsledkom zrušenia analógového vysielania v SPV, ale v istej miere aj výsledkom zrušenia analógového vysielania v severnom Nemecku. V prípade ProSiebenSat1, ktorej bol tiež pridelený jeden celý multiplex, predpokladaná finančná pomoc predstavuje 550 000 EUR ročne a počas celých piatich rokov zostane nezmenená. To znamená, že finančná pomoc pre ProSiebenSat1 dosiahne za obdobie piatich rokov výšku 2 750 000 EUR. Rovnako ako v prípade skupiny RTL sa pri výpočte dotácií zohľadňujú úspory nákladov vyplývajúce zo zrušenia analógovej terestriálnej siete v SPV a v severnom Nemecku.

HODNOTENIE OPATRENIA

Komisia prijíma predbežné stanovisko, že dotácia, ktorú udeľuje LfM, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1. Komisia zastáva názor, že LfM sa dá považovať za verejný orgán ustanovený alebo menovaný štátom, ktorý vykonáva verejnú úlohu, a že výhody poskytnuté týmto orgánom sa dajú považovať za štátnu pomoc.

Zdá sa, že finančná pomoc od LfM uprednostňuje dve skupiny príjemcov. Do prvej patria komerční poskytovatelia televízneho vysielania, ktorí sa zúčastňujú na DVB-T ako priami príjemcovia, a v druhej sa nachádza prevádzkovateľ siete DVB-T, ktorým je T-Systems ako nepriamy príjemca. Na úrovni poskytovateľov televízneho vysielania pokrývajú dotácie, ktoré udeľuje LfM, časť poplatkov týchto poskytovateľov za prenos cez sieť DVB-T na obdobie piatich rokov. Dotácie ich teda oslobodzujú od nákladov, ktoré sú súčasťou ich bežných prevádzkových nákladov. Na úrovni siete sa nevylučuje, že T-Systems, ako prevádzkovateľ siete, získava nepriame výhody vyplývajúce z dotácií od LfM, pretože T-Systems sa môže vyhnúť potrebe účtovať konečným užívateľom za prístup do DVB-T a mohol by poplatky za prenos upraviť na vyššiu úroveň, než akú by poskytovatelia televízneho vysielania boli ochotní zaplatiť v prípade, keby nedostávali dotácie. V tejto fáze však nie je jasné, či došlo aj k skutočnému prevodu štátnych prostriedkov na prevádzkovateľa siete.

Komisia má tiež pochybnosti, že súťažné postupy boli natoľko primerané, aby zabezpečili zníženie alebo dokonca odstránenie selektívnych hospodárskych výhod vyplývajúcich z dotácií LfM, a teda že boli dosť adekvátne na to, aby zabránili porušeniu hospodárskej súťaže. Namiesto toho sa zdá, že opatrenie porušuje hospodársku súťaž tým, že časť poplatkov za prenos, ktorú pokrývajú dotácie, nie je pre všetkých komerčných poskytovateľov vysielania rovnaká a dotácie zároveň, napríklad, nepodporujú poskytovateľov televízneho vysielania, ktorí používajú iné spôsoby prenosu ako je DVB-T. Existuje tiež empirický dôkaz o nahraditeľnosti medzi rôznymi spôsobmi prenosu na maloobchodnej úrovni a o vplyve hospodárskej súťaže, ktorý má zavádzanie DVB-T na káblových prevádzkovateľov. Komisia berie navyše do úvahy, že príslušné opatrenie môže ovplyvniť obchodnú činnosť medzi členskými štátmi, keďže predpokladaní príjemcovia sú medzinárodní poskytovatelia, ktorí sa aktívne zúčastňujú na niekoľkých trhoch.

Nemecké orgány sa odvolávajú na článok 87 ods. 3 písmená c) a d) a na článok 86 ods. 2 Zmluvy o ES, aby preukázali zlučiteľnosť opatrenia, ak sa zistí, že predstavuje štátnu pomoc. So zreteľom na článok 87 ods. 3 písmeno c) má Komisia pochybnosti, že notifikované opatrenie je primerané a potrebné na zabezpečenie plurality médií, podporu rozvoja nových služieb alebo podporu hospodárskej súťaže medzi rôznymi spôsobmi prenosu vysielania, ako argumentujú nemecké orgány. Komisia nemá žiadne podklady o tom, že by notifikované opatrenie bolo primerané alebo nevyhnutné na prekonanie akéhokoľvek druhu trhového zlyhania, ktoré by bránilo prechodu na digitálne televízne vysielanie. Nevyhnutnosť opatrenia sa, naopak, javí byť pochybná, pretože komerční poskytovatelia televízneho vysielania považovali za užitočné zaviesť DVB-T a vysielať viac ako dva roky aj bez záruky finančnej pomoci.

So zreteľom na článok 87 ods. 3 písmeno d) Komisia prijíma predbežné stanovisko, že opatrenie sa týka prenosu vysielacích signálov a nevzťahuje sa na žiadny kultúrny obsah, ktorý by sa inak nevysielal.

So zreteľom na článok 86 ods. 2 sa Komisia domnieva, že vnútroštátne orgány musia jasne definovať SGEI a zveriť ho výlučne konkrétnemu orgánu, čo sa v tomto prípade nestalo. Po druhé, Komisia zvažuje, či súčasné opatrenie, na základe ktorého sa poskytuje finančná pomoc na bežné komerčné aktivity komerčných poskytovateľov počas piatich rokov sa dá klasifikovať ako služba všeobecného hospodárskeho záujmu, najmä za prítomnosti prevádzkovateľov verejnoprávneho vysielania, ktorých sa výslovne týka povinnosť zabezpečiť pluralizmus, rovnako ako poskytovať miestne a regionálne programové ponuky.

TEXT LISTU

„Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von der Bundesregierung übermittelten Angaben zu der oben genannten Beihilfe beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

2.   AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER BEIHILFE

2.1.   Regulatorischer und technischer Hintergrund

Die einzelnen Phasen der Umstellung

Vergabe der Rundfunklizenzen

Vergabe der Netzlizenzen

2.2.   Ausführliche Beschreibung der Maßnahme

3.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

3.1.   Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

3.1.1.   Staatliche Mittel

3.1.2.   Vorteil

3.1.3.   Wettbewerbsverfälschung

Zuteilung der Netz- und Rundfunklizenzen

Unterschiede in der öffentlichen Finanzierung für private Rundfundanbieter

Sektorielle Beihilfe

3.1.4.   Auswirkungen auf den Handel

3.1.5.   Vorläufige Schlussfolgerung zum Beihilfecharakter der Maßnahme

3.2.   Würdigung der Vereinbarkeit

3.2.1.   Artikel 87 Absatz 3 EG-Vertrag

3.2.2.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe d EG-Vertrag

3.2.3.   Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag

4.   SCHLUSSFOLGERUNG

Aus diesen Gründen fordert die Kommission die Bundesrepublik Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens ihre Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln.

Die Kommission ersucht um zusätzliche Auskünfte zu folgenden Fragen:

Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

Die Kommission erinnert die Bundesrepublik Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie alle betroffenen Dritten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die betroffenen Dritten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Betroffenen werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.“

----

(1)ABl. C 216 vom 28. August 2004, S. 5.

(2)  Entscheidung K(2005)3903 der Kommission vom 9. November 2005 über die staatliche Beihilfe, die die Bundesrepublik Deutschland zugunsten der Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg gewährt hat, siehe Amtsblatt L 200 vom 22. Juli 2006.

(3)  Mit Schreiben vom 2. Dezember 2005, 9. Dezember 2005 und 12. Dezember 2005.

(4)  DVB-T bedeutet Digital-Video-Broadcasting über ein terrestrisches Netz.

(5)  ‚eEurope 2005: Eine Informationsgesellschaft für alle‘ (KOM(2002)263 endg.); ‚Mitteilung der Kommission über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk (digitaler Übergang und Analogabschaltung)‘ (KOM(2003)541 endg.) und ‚Mitteilung der Kommission über die Beschleunigung des Übergangs vom analogen zum digitalen Rundfunk‘ (KOM(2005)204 endg.).

(6)  Die Arbeitsgemeinschaft Fernsehforschung (AGF) ist ein Zusammenschluss der größten deutschen Rundfunkanbieter zur Messung des Fernsehzuschauerverhaltens. Im Gegensatz zum Satellitenempfang, der in rund 30 % der deutschen Fernsehhaushalte digital übertragen wird, ist der Kabelempfang vorwiegend analog. Nur 10 % der Kabelhaushalte empfangen digitale Rundfunksignale.

(7)  SES/ASTRA ist der größte Satellitenbetreiber in Deutschland und veröffentlicht jedes Jahr den German Satellite Monitor über die Bedeutung der verschiedenen Fernsehübertragungswege. In Schaubild 1 sind die jeweils zum Jahresende datierten Angaben der ASTRA/Infratest-Erhebungen, z.B. Ende 2005, auf den 1. Januar des folgenden Jahres bezogen, z.B. 1.1.2006, um sie mit den Angaben von AGF/GfK vergleichbar zu machen, die jeweils zu Jahresbeginn erhoben werden.

(8)  Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen (‚LMG NRW‘) in der Fassung vom 2. Juli 2002. Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 30. Juli 2002, Nr. 20, S. 334.

(9)  Damals hieß die LfM noch Landesanstalt für Rundfunk Nordrhein-Westfalen.

(10)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 9.

(11)  ARD steht für Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland, ZDF für Zweites Deutsches Fernsehen und WDR für Westdeutscher Rundfunk.

(12)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 23. März 2004, S. 10.

(13)  Ein Multiplex entspricht einem Frequenzblock für die Rundfunkübertragung und beinhaltet in NRW vier Programme.

(14)  Einer Pressemitteilung des Projektbüros DVB-T Nordrhein-Westfalen vom 24. November 2004 zufolge können 14 der insgesamt 18 Mio. Einwohner Nordrhein-Westfalens seit dem 8. November 2004 DVB-T-Übertragungen empfangen.

(15)  In einem Teil des Ballungsraums Düsseldorf/Ruhrgebiet (Oberbergischer Kreis) erfolgte die digitale Umstellung allerdings ohne die privaten Rundfunkanbieter.

(16)Staatsvertrag über den Rundfunk im vereinten Deutschland vom 31. August 1991 (Rundfunkstaatsvertrag - RStV) in der Fassung vom 1. Juli 2002, Bayerisches Gesetz- und Verordnungsblatt, S. 162.

(17)  Erstmalige Zuweisung von Übertragungskapazitäten für die landesweite digitale terrestrische Verbreitung bzw. Weiterleitung von Fernsehprogrammen und Mediendiensten im DVB-T Standard in Nordrhein-Westfalen, Bekanntmachung der LfM vom 4. Dezember 2003, veröffentlicht im Landesministerialblatt vom 30. Dezember 2003.

(18)  Grundlage der Maßgabe, dass bei der Vergabe von Lizenzen für die digitale terrestrische Übertragung im Fernsehen Fernsehveranstalter mit denjenigen Programmen vorrangig zu berücksichtigen sind, die in dem jeweils betroffenen Verbreitungsgebiet analog verbreitet werden, ist in Artikel 52a Absatz 1 des Rundfunkstaatsvertrags und in § 28 Absatz 1 des LMG NRW enthalten.

(19)  Siehe Randnummer 0.

(20)  Terra Nova ist der Nachfolgesender von Onyx-TV, dem die ursprüngliche Lizenz erteilt wurde. Am 15. September 2004 ersetzte die französische Groupe AB ihren Musiksender Onyx durch den Dokumentarsender Terra Nova.

(21)  Amtsblatt RegTP Nr. 3/2004, Vfg Nr. 3/2004, S. 82.

(22)  Amtsblatt RegTP Nr. 23/2002, Vfg Nr. 36/2002, S. 1695.

(23)  45 % des auf NRW entfallenden Rundfunkgebührenanteils wird an die Filmstiftung NRW überwiesen.

(24)  Siehe Randnummer (10).

(25)  In der Anmeldung hat Deutschland berechnet, dass die Übertragungskosten pro Programm für einen Zeitraum von fünf Jahren insgesamt 2,7 Mio. EUR betragen; diese Summe steht jedoch im Widerspruch zu allen anderen übermittelten Informationen.

(26)  Rs. T-358/94, Air France/Kommission, Slg. 1996 II-2109 und Rs. C-482/99, France/Kommission, Stardust Marine Slg. 2002 I-4397.

(27)  LMG NRW, insbesondere § 87 und § 88.

(28)  LMG NRW, § 117.

(29)  LMG NRW, § 113 und § 114.

(30)  Siehe Randnummer 17.

(31)  LMG NRW, § 27 Absatz 1.

(32)  Rs. C-482/99 Frankreich/Kommission, Stardust Marine Slg. 2002 I-4397, Randnummer 23 und darin genannte Verweise.

(33)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 8.

(34)  Siehe Randnummer 9.

(35)  Die analoge terrestrische Lizenz für VOX scheint 2002 verlängert worden zu sein.

(36)  Siehe Randnummer 10.

(37)  Obwohl dem WDR ein Teil des DVB-T-Netzes (zwei Multiplexe) zugeteilt wurde, kann er nicht als Begünstigter angesehen werden, da diese Multiplexe ausschließlich von öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten genutzt werden, die keine Zuschüsse von der LfM erhalten.

(38)  Media Perspektiven, Basisdaten: Daten zur Mediensituation in Deutschland 2004, S. 11 und S. 18; AGF/GfK Fernsehforschung und I-Punkt Deutschland auf der Grundlage von Nielsen Media Research.

(39)  Urteil vom 24. Juli 2004 in der Rs. C-280/00 Altmark Trans GmbH, Slg. 2003 I-7747, Randnummern 88-94.

(40)  Siehe Randnummern 8 und 28.

(41)  Siehe Randnummer 14.

(42)  Siehe Randnummern 13 bis 15.

(43)  Bei den drei Sendern handelt es sich um RTL, VOX und Sat.1 (siehe Tabelle 1).

(44)  Siehe Randnummer 14.

(45)  Bei einem völlig transparenten und offenen Ausschreibungsverfahren wäre von den bietenden Rundfunkanbietern zu erwarten, dass sie einen zuschussbedingten Vorteil ganz oder teilweise in höhere oder qualitativ bessere Lizenzgebote umsetzen.

(46)  Siehe Randnummer 16.

(47)  Im Schreiben der deutschen Behörden vom 25. April 2005 heißt es auf Seite 13: ‚Die Förderung der Landesmedienanstalt ist völlig unabhängig von den potentiellen und dem tatsächlichen Netzbetreiber festgelegt worden und spielte für das telekommunikationsrechtliche Ausschreibungsverfahren der RegTP keine Rolle.‘

(48)  Der Kommission ist nicht bekannt, wann die RegTP über die Frequenzzuteilung entschieden hat.

(49)  Siehe Randnummer 16.

(50)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 3.

(51)  Entscheidung der Kommission vom 4. September 2001 (Sache Nr. COMP/M.2558 - Havas/Tempus; ABl. C 319 vom 14. November 2001, Randnummer 9 und darin genannte Verweise).

(52)  Für einen Überblick über neuere Fälle siehe Entscheidung der Kommission im Fall Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 vom 29. Dezember 2003, insbesondere die Randnummern 32-50).

(53)  Siehe TPS I (IV/36.237 vom 3. März 1999, Randnummer 30), British Interactive Broadcasting/Open (IV/36.539 vom 15. September 1999, ABl. L 312, Randnummer 26) und Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 vom 29. Dezember 2003, Randnummer 50).

(54)  Ein ‚Lock-in-Effekt‘ liegt vor, wenn Haushalte nicht bereit sind, in einen anderen Übertragungsmodus zu investieren, so dass ein Wechsel zwischen verschiedenen Plattformen unwahrscheinlich ist; siehe Entscheidung der Kommission im Fall MSG Media Service (ABl. L 364 vom 31. Dezember 1994, Randnummer 42).

(55)  Siehe Randnummer 7 und Fußnote 6 .

(56)  Auf die 24 Programme, die das DVB-T in NRW anbietet, entfielen 2004 über 80 % der Zuschauer und mehr als 90 % der Einnahmen aus der Fernsehwerbung in Deutschland; (siehe Fußnote 38).

(57)  Vgl. den oben genannten Fall C25/04 Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg.

(58)  Kurzfristig konnten die Kabelbetreiber Zuschauer, die am analogen Empfang über Kabel festhalten wollten, abwerben; dies war jedoch nur ein einmaliger Effekt, der sich nach der digitalen Umstellung nicht fortsetzte. Mittelfristig haben die Kabelbetreiber Kunden an die gebührenfreie DVB-T-Plattform verloren. Quelle: Emnid-Studie vom 30.4.2003, zitiert im Mabb-Bericht ‚Berlin goes digital‘, und ‚DVB-T-Region Berlin/Potsdam: Terrestrik wächst weiter‘, in: Media Perspektiven 7/2004, S. 296.

(59)  Quelle: ASTRA (2006): Reichweiten in Deutschland: Marktdaten Jahresende 2005: 7,4 % (gegenüber 2,8 % im Jahr 2004) ist das gewogene Mittel von Berlin mit 8,9 % (3,6 %) und Brandenburg mit 5,2 % (1,5 %).

(60)  Siehe ‚Berlin/Potsdam: Erste DVB-T-Region Deutschland‘, in: Media Perspektiven 12/2003, S. 565.

(61)  Insbesondere in Italien, Frankreich, Schweden und dem Vereinigten Königreich.

(62)  Siehe Schreiben vom 29. April 2005, Ziffer 2: ‚Technisch gesehen kann nahezu jeder Haushalt in NRW Rundfunk über Satellit empfangen.‘

(63)  Interaktivität kann lediglich durch Bereitstellung eines DVB-RCT (Return Channel Terrestrial – terrestrischer Rückkanal) mit zusätzlichen Kosten und mittels eines teureren Decoders oder durch herkömmliche Rückkanäle wie das Telefon- oder ein interaktives Fernsehkabel erreicht werden.

(64)  Im Gegensatz zum digitalen Kabel, das parallel zur bloßen Übertragung für komplexe interaktive Dienstleistungen mit einem Rückkanal aufgerüstet werden kann.

(65)  ‚Mitteilung über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk‘ (digitaler Übergang und Analogabschaltung) (KOM(2003) 541 endg.).

(66)  Siehe insbesondere den Fall C25/04 DVB-T in Berlin-Brandenburg und die Mitteilung der Kommission KOM(2003) 541 endg.

(67)  Siehe Randnummer 9.

(68)  Siehe Randnummer 14.

(69)  Entscheidungen der Kommission in den Sachen NN 88/98, BBC 24-stündiger werbefreier Nachrichtenkanal (ABl. C 78 vom 18.3.2000) und NN 70/98, ‚Kinderkanal und Phoenix‘ (ABl. C 238 vom 21. 8.1999).

----

----

Uverejnenie žiadosti podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2006/C 204/06)

Týmto uverejnením vzniká právo vzniesť námietku voči žiadosti podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006. Námietky musia byť Komisii doručené v lehote šiestich mesiacov odo dňa uverejnenia.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

Žiadosť o registráciu podľa článku 5 a článku 17 ods. 2

„POMME DE LIMOUSIN“

ES č.: FR/PDO/005/0442/29.11.2004

CHOP ( X ) CHZO ( )

Toto zhrnutie slúži len na informatívne účely. Zúčastnené strany môžu získať úplné informácie prostredníctvom konzultácie úplného znenia špecifikácie výrobkov, ktoré je k dispozícii na úrovni vnútroštátnych orgánov uvedených v časti 1, alebo útvarov Európskej komisie (1).

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

2.   Žiadateľská skupina:

3.   Druh výrobku:

Trieda 1.6 – Čerstvé ovocie

4.   Opis špecifikácie (zhrnutie požiadaviek podľa článku 4 ods. 2):

4.1   Názov: „Pomme du Limousin“

4.2   Opis: „Pomme du Limousin“ je čerstvé jablko charakteristické tým, že má:

mierne predĺžený tvar, s jasne rozlíšeným kalichom a kališnou jamkou,

minimálny priečny priemer 65 mm,

bielu pevnú dužinu, je chrumkavé, šťavnaté a nie je múčnaté,

vyváženú sladkokyslú chuť.

Dopestúva sa z odrody „Golden Delicious“.

Jablko „Pomme du Limousin“ má minimálny refraktometrický index 12,5 % Brix, minimálnu tvrdosť 5 kg/cm2 a minimálnu kyslosť 3,7 g/l kyseliny jablčnej.

Ide o jablko, ktoré patrí do obchodných tried „Extra“ a „1“ v zmysle nariadenia (ES) č. 85/2004 z 15. januára 2004, alebo je zaradené do obchodnej triedy 2, výlučne na základe miery hrdzavosti.

Jablko „Pomme du Limousin“ je bielo-zelenej až žltej farby a môže mať ružové líčko.

Žiadny výrobok vyrobený z takéhoto jablka (džús, kompót, atď...) nesmie niesť CHOP „Pomme du Limousin“.

4.3   Zemepisná oblasť: Zemepisnú oblasť, v ktorej sa jablká pestujú, triedia a balia, tvorí 100 obcí v departementoch Corrèze, Creuse, Dordogne a Haute-Vienne.

Úplný zoznam obcí je uvedený v špecifikácii.

4.4   Dôkaz o pôvode: Každý hospodársky subjekt je zaregistrovaný prostredníctvom prehlásenia o spôsobilosti, ktoré je zapísané v INAO.

Priebežná kontrola dokumentácie sa vykonáva s cieľom sledovania výrobku od momentu výsadby stromov až po expedíciu plodov.

Po zbere sa obrané jablká uskladnia v jednotke homogénnej výroby (JHV), tak ako je vymedzená v špecifikácii, a označia sa. Po ukončení zberu každý pestovateľ odovzdá orgánom INAO súhrnné vyhlásenie o úrode.

Subjekty, ktoré skladujú/balia jablká s CHOP „Pomme du Limousin“ musia viesť aktualizované záznamy, ktoré umožnia určiť pôvod a miesto určenia jabĺk, ako aj množstvá uskladnených/balených jabĺk a množstvá jabĺk uvedených do obehu.

Všetky jablká s CHOP „Pomme du Limousin“ sa označujú počas balenia samostatnou nálepkou.

Jablká s CHOP „Pomme du Limousin“ sú predmetom náhodných analytických a organoleptických skúšok, ktorými sa overuje, či spĺňajú charakteristiky vymedzené v bode 4.2.

4.5   Spôsob pestovania: 

Odroda:

Jablká pochádzajú z odrody „Golden delicious“ alebo niektorej z mutácií povolených v rámci CHOP (štandardné vlastnosti a blízke odrode „Golden delicious“).

Podpníky a vrúble musia byť certifikované.

Pestovateľské postupy:

Výnos nesmie byť vyšší ako 58 ton na hektár. V prípade presiahnutia tohto výnosu dochádza k strate AOC (registrovaného označenia pôvodu) pre celú produkciu príslušnej JHV.

Hustota:

Pri výsadbe jabloní sa musí dodržiavať hustota výsadby od 1 000 do 3 000 stromov na hektár.

V sadoch sa povoľuje aj výskyt opeľujúcich odrôd, ale ovocie z týchto stromov sa nemôže označovať s CHOP.

Rezanie:

Jablone sa orezávajú každé dva roky, od tretieho listu a do tvaru podľa osi. Orezávanie spočíva na jednej strane v preriedení rodiacich konárov a na druhej strane v odstraňovaní výhonkov, ktoré sa nachádzajú pod konármi a/alebo nemajú dostatok svetla.

Zavlažovanie:

Povoľuje sa iba lokalizované zavlažovanie a mikrozavlažovanie, a to pod podmienkou nainštalovania zariadenia na kontrolu prívodu vody.

Fertilizačné zavlažovanie je zakázané.

Zavlažovanie je zakázané po 31. auguste a najneskôr 15 dní pred oberaním.

Fytosanitárne ošetrenie:

Chemická dezinfekcia pozemkov pred výsadbou je zakázaná.

Pestovatelia musia viesť aktualizované záznamy o pestovaní, v ktorých uvedú všetky pestovateľské činnosti vykonané v každej JHV.

Oberanie:

Dátum začiatku oberania sa stanoví nariadením prefekta na základe návrhu orgánov INAO.

Oberanie jabĺk sa vykonáva ručne.

Obrané plody sa v žiadnom prípade nesmú podrobiť fytosanitárnemu ošetreniu.

Skladovanie jabĺk:

Jablká sa musia po zbere povinne skladovať na chladnom mieste, aby si zachovali svoju charakteristickú pevnosť, štruktúru a šťavnatosť.

Od 15. decembra sa balené jablká musia uskladňovať v skladoch s kontrolovanou atmosférou. Tieto sklady musia byť hermetické a vybavené zariadeniami na zaznamenávanie a kontrolu teploty, oxidu uhličitého a kyslíka.

Balenie:

Balenie jabĺk sa vykonáva v zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4.3 do obalov, ktoré uchovávajú charakteristické vlastnosti a kvalitu ovocia.

Balenia, ktorých hmotnosť presahuje 20 kg, rovnako ako aj balenia do plastových a papierových vrecúšok, sú zakázané.

Po dátume stanovenom v závislosti od vyfarbenia jabĺk, ktorý sa zvyčajne pohybuje medzi 1. júnom a 1. augustom, sa jablká nemôžu uvádzať do obehu s CHOP „Pomme du Limousin“.

4.6   Súvislosti: Oblasť pestovania jabĺk „Pomme du Limousin“ sa nachádza na náhorných plošinách Haute Limousin, ktoré tvoria prvé výbežky Centrálneho masívu, medzi Auvergne a Bassin Aquitain. Táto zemepisná a geologická jednotka sa čiastočne rozprestiera na území správnych celkov Limousin a Aquitaine, v departementoch Corrèze, Creuse, Dordogne a Haute-Vienne.

Pôdy, ktoré sa nachádzajú na kryštalickom podloží, sú ľahké a hlboké súčasne a majú veľmi dobrú schopnosť zadržiavať vodu.

Okrem toho je v tejto oblasti vlhké oceánske podnebie s hojnými, nie však nadmernými zrážkami, a bez extrémnych teplotných výkyvov. Priemerná teplota, ktorá je vyššia ako 9 °C, je fyziologickou hranicou pestovania jabloní a možno ju dať do priamej súvislosti s faktorom teplotnej amplitúdy cez deň/noc, ktorá je rozhodujúca počas mesiacov september a október. Striedanie studených nocí a teplých a slnečných dní podporuje rozvoj aromatických substancií, ako aj ružovkastú pigmentáciu šupky spôsobenú antokyanínmi.

K týmto prvkom sa pridáva fenomén nadmorskej výšky: jabloniam sa najviac darí v nadmorskej výške od 300 do 500 metrov. V podstate existuje priama súvislosť medzi chuťovými vlastnosťami jablka a nadmorskou výškou. Nadmorská výška zmierňuje vysoké teploty, ktoré môžu byť častou príčinou spomaľovania tvorby aromatických substancií a antokyanínových pigmentov. Jablko „Golden delicious“ má vo vyššej nadmorskej výške predĺžený tvar a je charakteristické výraznejšou tvrdosťou a bohatším obsahom cukrov.

Vzhľadom na rastúcu obľúbenosť jablka „Pomme du Limousin“, ktorá je príznačná aj pre vývoz, sa celé odvetvie združilo, aby spropagovalo originálnosť tohto výrobku prostredníctvom viacerých iniciatív, ako sú: vytvorenie cesty „Route de la Pomme du Limousin“, organizovanie turistických, kultúrnych a športových atrakcií spojených s CHOP a vytvorenie špeciálnych menu remeselníkmi a reštauráciami, ktoré vyzdvihujúc chuťové prednosti týchto jabĺk.

4.7   Kontrolný orgán: 

4.8   Označovanie: Každé jablko je označené nálepkou, na ktorej je uvedené:

označenie „AOC“: veľkosť písma je minimálne rovnaká ako v prípade ostatných nápisov;

názov „Pomme de Limousin“: veľkosť písma je minimálne polovičná v porovnaní s písmom označenia „AOC“.

Každé balenie je navyše označené:

názvom „Pomme du Limousin“: veľkosť písma sa rovná minimálne veľkosti najväčších písmen uvedených na etikete;

označenie „AOC“ alebo „appellation d'origine contrôlée“ (registrované označenie pôvodu).

Keď je na etikete nezávisle od adresy uvedený názov baliaceho podniku alebo nejakej značky, názov označenia sa musí zopakovať medzi slovami „appellation“ a „contrôlée“.

Okrem etikety musia aj všetky sprievodné dokumenty a faktúry obsahovať názov CHOP „Pomme du Limousin“, a údaj „appellation d'origine contrôlée“ alebo „AOC“ (registrované označenie pôvodu).

4.9   Vnútroštátne požiadavky: —

----

(1)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, Politika kvality poľnohospodárskych výrobkov, B-1049 Brusel.

----

----

Uverejnenie žiadosti podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2006/C 204/07)

Týmto uverejnením vzniká právo vzniesť námietku voči žiadosti podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006. Námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení.

PREHĽAD

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

Žiadosť o zápis podľa článku 5 a článku 17 ods. 2

„ŽATECKÝ CHMEL“

č. ES: CZ/PDO/005/0402/19.10.2004

CHOP ( X ) CHZO ( )

Tento prehľad bol vypracovaný len na informatívne účely. Zúčastnené strany môžu nájsť všetky informácie v úplnom znení špecifikácie výrobku, ktoré je možné získať od vnútroštátnych orgánov uvedených v časti 1 alebo od Európskej komisie (1).

1.   Príslušný orgán členského štátu:

2.   Skupina:

3.   Druh výrobku:

Trieda č. 1.8 – chmeľ

4.   Špecifikácie (prehľad požiadaviek podľa článku 4 ods. 2):

4.1   Názov: „Žatecký chmel“

4.2   Opis: Špecifickou vlastnosťou „Žateckého chmele“ (žateckého chmeľu) je vzhľad hlávky (stredná až podlhovastá vajcovitá šiška, hmotnosť 100 ks hlávok je 13 – 17 gramov, jemné, pravidelné vretienko, 12 – 16 mm dlhé), jemná chmeľová aróma a zlatá farba lupulínu. Pre „Žatecký chmel“ je charakteristická červená farba révy, jemné vretienko, nízky obsah myrcénu a vyrovnaný obsah alfa a beta kyselín. Skladba chmeľových živíc je charakteristická pomerne nízkym obsahom alfa horkých kyselín v rozmedzí 2,5 – 5,5 %. Obsah beta horkých kyselín je vyšší než obsah alfa horkých kyselín, takže ich vzájomný pomer sa najčastejšie nachádza v rozmedzí 0,60 – 0,80. Obsah myrcénu je v rozmedzí 25 – 40 %. Ďalším charakteristickým znakom je prítomnosť veľkého množstva beta-farnesénu (medzi 14 – 20 %), ktorý iné druhy chmeľu obsahujú len v minimálnom množstve. Celkový charakter vône Žateckého chmeľu je daný vzájomným pomerom všetkých jednotlivých zložiek chmeľových silíc. Žatecký chmeľ je poloskorý. Na trh sa dodáva lisovaný alebo granulovaný.

4.3   Zemepisná oblasť: Žatecký chmeľ sa pestuje v tzv. Žateckej chmeliarskej oblasti. Ide o katastrálne územie v okresoch Louny, Rakovník, Chomutov, Kladno, Plzeň-sever, Rokycany. Bližšie určenie je v špecifikácii.

4.4   Dôkaz o pôvode: Chmeľ v ČR podlieha certifikácii, ktorá sa upravuje zákonom č. 97/1996 Zb., o ochrane chmeľu, ako aj nariadeniami EÚ, a to nariadením Rady 1952/2005, nariadením Komisie 1784/77 a nariadením Komisie 890/78. Inštitúcia poverená vykonávaním certifikácie chmeľu v ČR je ÚKZÚZ (Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský – Ústredný poľnohospodársky kontrolný a skúšobný ústav, ďalej len „ústav“).

Postup, ktorý upravuje zákon, zaručuje dokladovateľnosť pôvodu. Pestovateľ vypestovaný chmeľ zváži, primerane označí, zaplombuje a vystaví vyhlásenie o počte a váhe označených obalov s chmeľom podľa katastrálnych území a odrôd chmeľu. Ústav vykonáva overovanie dopredu označeného chmeľu a chmeľových produktov s vystavením overovacej listiny a zabezpečuje vykonávanie kontroly nad dodržovaním povinností stanovených zákonom o ochrane chmeľu a predpismi Európskych spoločenstiev. Ústav takisto vedie evidenciu chmeľníc a evidenciu pestovateľov chmeľu.

Štátna poľnohospodárska a potravinárska inšpekcia vykonáva kontroly špecifikácií a vydáva rozhodnutia v súčinnosti s ÚKZÚZ.

4.5   Spôsob výroby: Žatecký chmeľ sa pestuje v Žateckej chmeliarskej oblasti na chmeľových konštrukciách. Jarné práce začínajú v apríli rezom a vešaním chmeľovodičov, nasleduje vedenie chmeľových výhonkov, kultivácia a chemická ochrana. V priebehu vegetácie sa vykonáva niekoľko postrekov proti živočíšnym škodcom a chorobám. Zber chmeľu prebieha v druhej polovici augusta a začiatkom septembra. Chmeľ sa spracúva na lisovaný alebo granulovaný chmeľ.

Chmeľové konštrukcie sa stavajú z drevených (a v niektorých prípadoch betónových) stĺpov. Ďalej sa používa drôt alebo pri nových konštrukciách oceľové lano. Konštrukcia je cca. 7 m vysoká (optimálna výška pre chmeľ pestovaný v tejto oblasti). Na 1 ha chmeľnice je vysadených 2 500 – 3 500 chmeľových rastlín v závislosti od použitého sponu (daného agrotechnikou, rastovými vlastnosťami rastliny a optimalizáciou štruktúry porastu). Chmeľ je trváca rastlina, ktorá ostáva na jednom stanovišti až 20 rokov. Na chmeľnici sa pestujú len samičie rastliny. Prítomnosť samčích rastlín je nežiaduca z hľadiska ovplyvňovania kvality chmeľu.

Žatecký chmeľ sa vo svojej tradičnej oblasti pestuje už viac ako tisíc rokov. Ako Žatecký chmeľ sa môžu označovať iba tieto klony: Lučan (registrácia v roku 1941), Blato (1952), Osvaldův klon 31 (1952), Osvaldův klon 72 (1952), Osvaldův klon 114 (1952), Siřem (1969), Zlatan (1976), Podlešák (1989) a Blšanka (1993).

4.6   Súvislosti: Základom jedinečnosti Žateckého chmeľu (pozri bod 4.2) sú špecifické prírodné podmienky v Žateckej chmeliarskej oblasti. Táto oblasť je od severozápadu chránená Krušnými horami, Doupovskými vrchmi a Českým stredohorím, ktoré vytvárajú tzv. dažďový tieň. Preto priemerný ročný úhrn zrážok tu predstavuje len okolo 450 mm. Rozloženie zrážok je však pre vývoj chmeľu priaznivé (počas vegetačného obdobia sú priemerné zrážky okolo 260 mm). Priemerná ročná teplota je 8 – 9oC (počas vegetačného obdobia 14 – 16oC). Spolu s klimatickými podmienkami má na kvalitu chmeľu vplyv aj pôda tejto oblasti. Ide najmä o červenozem na permských bridliciach, ale aj o ľahšie náplavové pôdy. Na rast a vývoj chmeľu pôsobí aj poloha chmeľníc, ktorú určuje najmä nadmorská výška (200 – 500 m n. m.), umiestnenie v reliéfe terénu, ako aj jeho svahovitosť a vystavenie svetovým stranám. Ide najmä o široké otvorené údolia s voľným prúdením vzduchu, dostatočne chránené pred prudkými západnými a severnými vetrami. Vzhľadom na tieto podmienky by uvádzaný chmeľ nedosahoval v iných oblastiach ani takú kvalitu ani produktívnosť. Prostredie ovplyvňuje najmä obsah látok a vzrast. Vyššie uvedené podmienky (kombinácia priemerných zrážok, teplôt, pôdnych profilov, nadmorskej výšky, svetla) sú jedinečné pre Žateckú chmeliarsku oblasť. Ostatné chmeliarske oblasti vo svete sa budú vždy v niektorej zo základných podmienok odlišovať (t. j. napr. vyššími zrážkami, vyššími priemernými teplotami, kratšou priemernou dĺžkou dňa /denného svetla/ počas vegetačného obdobia).

4.7   Kontrolný subjekt: 

Konečné rozhodnutie prislúcha Štátnej poľnohospodárskej a potravinárskej inšpekcii.

4.8   Označovanie: Na každom súhrnnom balení sa uvádza nápis ŽATECKÝ CHMEL.

4.9   Vnútroštátne požiadavky: —

----

(1)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, oddelenie politiky kvality poľnohospodárskych výrobkov, B-1049 Brusel.

----

----

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4091 — Linde/Spectra)

(2006/C 204/08)

(Text s významom pre EHP)

----

(1)Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

----

----

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4182 — Hörmann/MN/ACP JV)

Prípad, ktorý môže byť posúdený v zjednodušenom konaní

(2006/C 204/09)

(Text s významom pre EHP)

----

(1)Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32.

----

----

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4294 — Arcelor/SNCFL/CFL Cargo)

(2006/C 204/10)

(Text s významom pre EHP)

----

(1)Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

----

III Oznámenia

Komisia

----

Oznámenie o konaní verejnej súťaže, ktorá sa týka vývoznej náhrady za ovos vyvážaný z Fínska a zo Švédska v hospodárskom roku 2006 – 2007

(2006/C 204/11)

I.   VEC

II.   LEHOTY

III.   PONUKY

IV.   SUMA ZABEZPEČENIA VEREJNEJ SÚTAŽE

Suma zabezpečenia verejnej súťaže sa skladá v prospech príslušného subjektu.

V.   PRIDELENIE KONTRAKTU

Pridelenie kontraktu zakladá:

----

(1)Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 78.

(2)Ú. v. ES L 147, 30.6.1995, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 444/2004 (Ú. v. EÚ L 123, 27.4.2004, s. 50).

(3)Ú. v. EÚ L 233, 26.8.2006, s. 6.

----