# Úřední věstník C 203/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 203 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4925. srpna 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 203

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4925. srpna 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Účetní dvůr |
| 2006/C 203/1 | Stanovisko č. 1/2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013) | 1 |
| 2006/C 203/2 | Stanovisko č. 2/2006 k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství | 50 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Účetní dvůr

2006/C 203/1

Stanovisko č. 1/2006 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013)

1

2006/C 203/2

Stanovisko č. 2/2006 k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství

50

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Účetní dvůr

| 25.8.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 203/1

---

STANOVISKO č. 1/2006

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013)

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2006/C 203/01)

OBSAH

| 1–8 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–8

| 9–13 | OBECNÉ PŘIPOMÍNKY |
| --- | --- |

9–13

| 9–12 | Návrh Komise nevyužívá příležitosti k provedení radikální změny |
| --- | --- |

9–12

| 13 | Hlavní návrhy k dosažení větší pružnosti a zjednodušení pro účastníky |
| --- | --- |

13

| 14–90 | SPECIFICKÉ PŘIPOMÍNKY |
| --- | --- |

14–90

| 14 | Dodržování interinstitucionálních pravidel pro tvorbu právních předpisů |
| --- | --- |

14

| 15–16 | Povinnost Komise sledovat soulad s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj |
| --- | --- |

15–16

| 17 | Použitelnost „pravidel pro účast“ na činnosti financované v rámci Evropské rady pro výzkum (ERV) |
| --- | --- |

17

| 18–19 | Rozlišování mezi vnitřní kontrolou a vnějším auditem |
| --- | --- |

18–19

| 20–21 | Kapitola I: Úvodní ustanovení (články 1 až 3) |
| --- | --- |

20–21

| 22–81 | Kapitola II: Účast (články 4 až 38) |
| --- | --- |

22–81

| 22–26 | Oddíl 1: Minimální podmínky (články 4 až 12) |
| --- | --- |

22–26

| 27–57 | Oddíl 2: Postupy (články 13 až 28) |
| --- | --- |

27–57

| 58–81 | Oddíl 3: Finanční příspěvek Společenství (články 29 až 38) |
| --- | --- |

58–81

| 82–86 | Kapitola III: Šíření a využívání výstupu a přístupová práva (články 39 až 52) |
| --- | --- |

82–86

| 87–89 | Kapitola IV: Evropská investiční banka (článek 53) |
| --- | --- |

87–89

| 90 | Kapitola V: Závěrečná ustanovení (článek 54) |
| --- | --- |

90

| 91–94 | ZÁVĚR |
| --- | --- |

91–94

PŘÍLOHA „Pravidla pro účast“

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 248 odst. 4 a článek 279 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 160C odst. 4 a článek 183 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a zejména na článek 183 tohoto nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 1261/2005 ze dne 20. července 2005 (2), kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3),

s ohledem na rámec Společenství pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj (4) a na článek 8 Dohody Mezinárodní obchodní organizace (WTO) o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (5),

s ohledem na „
  návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013)“ (6) předložený Komisí, dále jen „pravidla pro účast“,

s ohledem na žádost Komise o stanovisko k tomuto návrhu, v právních východiscích „pravidel pro účast“,

s ohledem na žádost Evropského parlamentu o stanovisko k tomuto návrhu, která byla Účetnímu dvoru předložena dne 2. března 2006,

vzhledem k tomu, že podle čl. 163 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství má Společenství za cíl posilovat vědecké a technologické základy průmyslu Společenství a podporovat rozvoj jeho mezinárodní konkurenceschopnosti, jakož i podporovat všechny výzkumné činnosti, které jsou na základě této smlouvy pokládány za nezbytné;

vzhledem k tomu, že podle článku 164 Smlouvy o založení Evropského společenství provádí Společenství následující činnosti, které doplňují činnosti členských států:

| a) | provádí programy výzkumu a technologického rozvoje a demonstrace za podpory spolupráce s podniky a mezi nimi, s výzkumnými středisky a s vysokými školami; |
| --- | --- |

a)

provádí programy výzkumu a technologického rozvoje a demonstrace za podpory spolupráce s podniky a mezi nimi, s výzkumnými středisky a s vysokými školami;

| b) | podporuje spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrace prováděných Společenstvím; |
| --- | --- |

b)

podporuje spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrace prováděných Společenstvím;

| c) | šíří a vyhodnocuje výsledky činností v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrace prováděných Společenstvím; |
| --- | --- |

c)

šíří a vyhodnocuje výsledky činností v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrace prováděných Společenstvím;

| d) | podporuje vzdělávání a mobilitu výzkumných pracovníků v rámci Společenství; |
| --- | --- |

d)

podporuje vzdělávání a mobilitu výzkumných pracovníků v rámci Společenství;

vzhledem k tomu, že podle článku 167 Smlouvy o založení Evropského společenství k provádění víceletého rámcového programu Rada stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a pravidla pro šíření výsledků výzkumu;

vzhledem k tomu, že článek 274 Smlouvy o založení Evropského společenství činí Komisi odpovědnou za plnění rozpočtu v souladu se zásadami řádného finančního řízení;

vzhledem k tomu, že v oblasti specifických programů uvedených v čl. 164 písm. a) a čl. 166 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského společenství lze rozpočet provádět v rámci přímého a nepřímého centralizovaného řízení ze strany Komise v souladu s čl. 53 odst. 2 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství a články 36 a 37 prováděcích pravidel;

vzhledem k tomu, že ve svém stanovisku č. 2/2004 (7) Účetní dvůr nastínil zásady integrovaného rámce vnitřní kontroly, na základě něhož by měly být vnitřní kontroly navrženy tak, aby poskytovaly přiměřenou záruku, že příjmy vznikají a výdaje se uskutečňují v souladu s platnými právními předpisy a jsou řízeny v souladu se zásadami řádného finančního řízení;

vzhledem k tomu, že ve své zvláštní zprávě č. 1/2004 (8) Účetní dvůr dospěl k závěru, že pravidla pro finanční účast Společenství v rámcových programech pro VTR by měla být přezkoumána od prvních zásad s cílem odstranit v nadcházejícím sedmém rámcovém programu zbytečnou složitost tak, aby nebyla ohrožena účinná a přiměřená kontrola výdajů,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

ÚVOD

Hlavní charakteristiky návrhu Komise na „pravidla pro účast“

| 1. | Právním základem sedmého rámcového programu je:






  — | rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace a rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 to 2011) (9), dále jen „rozhodnutí“, |
| --- | --- | --- |

1.

Právním základem sedmého rámcového programu je:

—

rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace a rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 to 2011) (9), dále jen „rozhodnutí“,

| — | řada rozhodnutí Rady týkajících se specifických programů (10), tj. „spolupráce“ (spolupráce ve výzkumu (11), společné technologické iniciativy a technologické platformy a koordinace národních programů), „nápady“, „lidé“ a „kapacity“, pro akce Společného výzkumného střediska a pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie v rámci Smlouvy o Evropském společenství pro atomovou energii (Euratom), |
| --- | --- |

—

řada rozhodnutí Rady týkajících se specifických programů (10), tj. „spolupráce“ (spolupráce ve výzkumu (11), společné technologické iniciativy a technologické platformy a koordinace národních programů), „nápady“, „lidé“ a „kapacity“, pro akce Společného výzkumného střediska a pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie v rámci Smlouvy o Evropském společenství pro atomovou energii (Euratom),

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu, dále jen „pravidla pro účast“, a nařízení Rady pro takovéto akce v rámci Smlouvy o Euratomu. |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu, dále jen „pravidla pro účast“, a nařízení Rady pro takovéto akce v rámci Smlouvy o Euratomu.

| 2. | Návrh Komise na „pravidla pro účast“ v zásadě zachovává rámec, který byl vytvořen pro předchozí rámcové programy pro VTR, s výjimkou:






  — | určitých hledisek souvisejících se zřízením Evropské rady pro výzkum (ERV) pro přidělování prostředků Společenství na „hraniční“ výzkum řízený výzkumnými pracovníky (viz bod odůvodnění 4a, čl. 1 odst. 6 a článek 9. Viz také „rozhodnutí“, příloha III část a) 4. „Individuální projekty“), |
| --- | --- | --- |

2.

Návrh Komise na „pravidla pro účast“ v zásadě zachovává rámec, který byl vytvořen pro předchozí rámcové programy pro VTR, s výjimkou:

—

určitých hledisek souvisejících se zřízením Evropské rady pro výzkum (ERV) pro přidělování prostředků Společenství na „hraniční“ výzkum řízený výzkumnými pracovníky (viz bod odůvodnění 4a, čl. 1 odst. 6 a článek 9. Viz také „rozhodnutí“, příloha III část a) 4. „Individuální projekty“),

| — | poskytování grantu Evropské investiční bance (EIB) na financování „finančního nástroje na sdílení rizik“, který má přispět k poskytování a přidělování kapitálu na financování půjček a záruk EIB pro evropské akce v oblasti VTR (viz 23. bod odůvodnění a článek 53. Viz také „rozhodnutí“, příloha III část b)). |
| --- | --- |

—

poskytování grantu Evropské investiční bance (EIB) na financování „finančního nástroje na sdílení rizik“, který má přispět k poskytování a přidělování kapitálu na financování půjček a záruk EIB pro evropské akce v oblasti VTR (viz 23. bod odůvodnění a článek 53. Viz také „rozhodnutí“, příloha III část b)).

| 3. | Návrh Komise kromě toho usiluje o větší zjednodušení, pokud se jedná o systémy finančního řízení a kontroly, zejména prostřednictvím:






  — | využití paušálních částek, pevných sazeb a násobků jednotkových nákladů ke zjednodušení náhrady způsobilých nákladů (viz článek 30), |
| --- | --- | --- |

3.

Návrh Komise kromě toho usiluje o větší zjednodušení, pokud se jedná o systémy finančního řízení a kontroly, zejména prostřednictvím:

—

využití paušálních částek, pevných sazeb a násobků jednotkových nákladů ke zjednodušení náhrady způsobilých nákladů (viz článek 30),

| — | vytvoření jednotného systému nákladů spolu se zvýšením maximálního podílu na financování (viz článek 33), |
| --- | --- |

—

vytvoření jednotného systému nákladů spolu se zvýšením maximálního podílu na financování (viz článek 33),

| — | vytvoření „záručního fondu“ na pokrytí finančního rizika plynoucího z provádění nepřímých akcí v oblasti VTR (viz článek 38). |
| --- | --- |

—

vytvoření „záručního fondu“ na pokrytí finančního rizika plynoucího z provádění nepřímých akcí v oblasti VTR (viz článek 38).

| 4. | V důvodové zprávě k „pravidlům pro účast“ Komise k zajištění účinnější správy sedmého rámcového programu navrhuje řadu dodatečných opatření, např. zavedení hodnocení na dálku, elektronické podávání návrhů a vytvoření jednotného registračního systému a asistenčních služeb (helpdesk) v rámci Komise a národních kontaktních míst. V návrhu Komise však tato opatření nejsou upřesněna. Nejsou-li upravena v právním základu, neexistuje záruka, že budou provedena (viz změny navrhované Účetním dvorem týkající se čl. 15 odst. 1b, čl. 16 odst. 3a a čl. 17 písm. a). |
| --- | --- |

4.

V důvodové zprávě k „pravidlům pro účast“ Komise k zajištění účinnější správy sedmého rámcového programu navrhuje řadu dodatečných opatření, např. zavedení hodnocení na dálku, elektronické podávání návrhů a vytvoření jednotného registračního systému a asistenčních služeb (helpdesk) v rámci Komise a národních kontaktních míst. V návrhu Komise však tato opatření nejsou upřesněna. Nejsou-li upravena v právním základu, neexistuje záruka, že budou provedena (viz změny navrhované Účetním dvorem týkající se čl. 15 odst. 1b, čl. 16 odst. 3a a čl. 17 písm. a).

Stanovisko Účetního dvora

| 5. | Ve svém stanovisku Účetní dvůr věnuje zvláštní pozornost důsledkům opatření, která Komise navrhuje, pokud jde o dosažení řádného finančního řízení nepřímých akcí financovaných v rámci sedmého rámcového programu (2007–2013). Bere v úvahu rovněž předchozí usnesení Evropského parlamentu a Rady, zejména v souvislosti s udílením absolutoria za rozpočtový rok 2003 (12) a souhrnným rozpočtem na rok 2006 (13). Připomínky Účetního dvora v tomto stanovisku se v některých případech vztahují rovněž k návrhu Komise na „rozhodnutí“ o sedmém rámcovém programu, a zejména k příloze III, která definuje různé režimy financování (viz 1. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

5.

Ve svém stanovisku Účetní dvůr věnuje zvláštní pozornost důsledkům opatření, která Komise navrhuje, pokud jde o dosažení řádného finančního řízení nepřímých akcí financovaných v rámci sedmého rámcového programu (2007–2013). Bere v úvahu rovněž předchozí usnesení Evropského parlamentu a Rady, zejména v souvislosti s udílením absolutoria za rozpočtový rok 2003 (12) a souhrnným rozpočtem na rok 2006 (13). Připomínky Účetního dvora v tomto stanovisku se v některých případech vztahují rovněž k návrhu Komise na „rozhodnutí“ o sedmém rámcovém programu, a zejména k příloze III, která definuje různé režimy financování (viz 1. bod odůvodnění).

| 6. | Když Komise přijala návrh týkající se „pravidel pro účast“, současná řada změn finančního nařízení a prováděcích pravidel, které nabudou účinnosti v roce 2007, byla Radou přijata pouze částečně (viz 2. bod odůvodnění). Za těchto okolností a s ohledem na připomínky uvedené ve stanovisku č. 10/2005 (14) považuje Účetní dvůr za nemožné určit, zda toto odvětvové nařízení bude v souladu s obecnými zásadami a podrobnými ustanoveními revidovaného finančního nařízení. |
| --- | --- |

6.

Když Komise přijala návrh týkající se „pravidel pro účast“, současná řada změn finančního nařízení a prováděcích pravidel, které nabudou účinnosti v roce 2007, byla Radou přijata pouze částečně (viz 2. bod odůvodnění). Za těchto okolností a s ohledem na připomínky uvedené ve stanovisku č. 10/2005 (14) považuje Účetní dvůr za nemožné určit, zda toto odvětvové nařízení bude v souladu s obecnými zásadami a podrobnými ustanoveními revidovaného finančního nařízení.

| 7. | Připomínky Účetního dvora a jeho závěr uvedený v tomto stanovisku se analogicky vztahují rovněž na návrh Komise na „nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2011)“ (15). |
| --- | --- |

7.

Připomínky Účetního dvora a jeho závěr uvedený v tomto stanovisku se analogicky vztahují rovněž na návrh Komise na „nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2011)“ (15).

| 8. | Podrobné návrhy, jak změnit návrh Komise se zřetelem na toto stanovisko, jsou uvedeny v příloze. |
| --- | --- |

8.

Podrobné návrhy, jak změnit návrh Komise se zřetelem na toto stanovisko, jsou uvedeny v příloze.

OBECNÉ PŘIPOMÍNKY

Návrh Komise nevyužívá příležitosti k provedení radikální změny

| 9. | Rámcové programy Evropské unie pro VTR jsou celosvětově největšími mezinárodními výzkumnými programy, pokud jde o financování a účast. Připadá na ně významná část veřejných prostředků určených na výzkumné projekty jak v členských státech, tak i v přidružených zemích. Pro mnoho veřejných výzkumných subjektů, např. vysoké školy, jsou často jedním z hlavních zdrojů financování třetí stranou. |
| --- | --- |

9.

Rámcové programy Evropské unie pro VTR jsou celosvětově největšími mezinárodními výzkumnými programy, pokud jde o financování a účast. Připadá na ně významná část veřejných prostředků určených na výzkumné projekty jak v členských státech, tak i v přidružených zemích. Pro mnoho veřejných výzkumných subjektů, např. vysoké školy, jsou často jedním z hlavních zdrojů financování třetí stranou.

| 10. | Na každém rámcovém programu pro VTR se podílí několik tisíc právních subjektů, přičemž se využívají velmi rozmanité typy nepřímých akcí. Většinou se jedná o akce zahrnující více partnerů, které provádí konsorcium několika účastníků. Pro každou nepřímou akci Komise se všemi účastníky uzavírá smlouvy nebo grantové dohody, přičemž většina dohod poskytuje z rozpočtu Společenství pouze poměrně malý finanční příspěvek. Jak odhalily audity Účetního dvora, důsledkem této velké rozmanitosti akcí a vysokého počtu jednotlivých grantů jsou značné transakční náklady na jedno vydané euro (16). |
| --- | --- |

10.

Na každém rámcovém programu pro VTR se podílí několik tisíc právních subjektů, přičemž se využívají velmi rozmanité typy nepřímých akcí. Většinou se jedná o akce zahrnující více partnerů, které provádí konsorcium několika účastníků. Pro každou nepřímou akci Komise se všemi účastníky uzavírá smlouvy nebo grantové dohody, přičemž většina dohod poskytuje z rozpočtu Společenství pouze poměrně malý finanční příspěvek. Jak odhalily audity Účetního dvora, důsledkem této velké rozmanitosti akcí a vysokého počtu jednotlivých grantů jsou značné transakční náklady na jedno vydané euro (16).

| 11. | Účastníci mimoto Účetnímu dvoru sdělili, že považují granty Společenství za příliš těžkopádné, pokud jde o správu, zejména pokud neexistují odpovídající pokyny Komise. Příprava návrhů a nalezení partnerů pro založení konsorcia jsou nákladné a časově náročné činnosti, zejména s ohledem na nízkou průměrnou míru úspěšnosti. Účastníci si rovněž stěžují, že postupy Komise při udělování grantů trvají příliš dlouho a že využití prostředků Společenství není dostatečně pružné, aby zohlednilo rychlé změny ve vědě. V důsledku toho nejinovativnější výzkumné projekty často nejsou pro evropské rámcové programy pro VTR vůbec předloženy. |
| --- | --- |

11.

Účastníci mimoto Účetnímu dvoru sdělili, že považují granty Společenství za příliš těžkopádné, pokud jde o správu, zejména pokud neexistují odpovídající pokyny Komise. Příprava návrhů a nalezení partnerů pro založení konsorcia jsou nákladné a časově náročné činnosti, zejména s ohledem na nízkou průměrnou míru úspěšnosti. Účastníci si rovněž stěžují, že postupy Komise při udělování grantů trvají příliš dlouho a že využití prostředků Společenství není dostatečně pružné, aby zohlednilo rychlé změny ve vědě. V důsledku toho nejinovativnější výzkumné projekty často nejsou pro evropské rámcové programy pro VTR vůbec předloženy.

| 12. | Ačkoli Účetní dvůr uznává, že určitý stupeň složitosti je nevyhnutelný, domnívá se, že návrh Komise nevyužil této příležitosti k uskutečnění radikálních změn správních a finančních pravidel pro sedmý rámcový program. Podle názoru Účetního dvora by se normotvorce při přijímání právního základu pro sedmý rámcový program měl řídit těmito obecnými zásadami:






  — | Výzkum ženou vpřed vědecké poznatky a odborné znalosti jednotlivých výzkumných pracovníků. Stejně jako většina příjemců veřejných prostředků dávají výzkumní pracovníci přednost financování s co nejmenším byrokratickým zatížením. Domnívají se, že pouze takovéto flexibilní granty jim umožní provádět nejslibnější výzkum, a v těchto případech se u nich s největší pravděpodobností vyvine pocit vlastnické odpovědnosti, který je k dosažení úspěchu nezbytný. K zajištění této nezbytné angažovanosti výzkumné veřejnosti by tedy sedmý rámcový program měl usilovat o pružnější využívání grantů Společenství konsorcii provádějícími nepřímé akce. |
| --- | --- | --- |

12.

Ačkoli Účetní dvůr uznává, že určitý stupeň složitosti je nevyhnutelný, domnívá se, že návrh Komise nevyužil této příležitosti k uskutečnění radikálních změn správních a finančních pravidel pro sedmý rámcový program. Podle názoru Účetního dvora by se normotvorce při přijímání právního základu pro sedmý rámcový program měl řídit těmito obecnými zásadami:

—

Výzkum ženou vpřed vědecké poznatky a odborné znalosti jednotlivých výzkumných pracovníků. Stejně jako většina příjemců veřejných prostředků dávají výzkumní pracovníci přednost financování s co nejmenším byrokratickým zatížením. Domnívají se, že pouze takovéto flexibilní granty jim umožní provádět nejslibnější výzkum, a v těchto případech se u nich s největší pravděpodobností vyvine pocit vlastnické odpovědnosti, který je k dosažení úspěchu nezbytný. K zajištění této nezbytné angažovanosti výzkumné veřejnosti by tedy sedmý rámcový program měl usilovat o pružnější využívání grantů Společenství konsorcii provádějícími nepřímé akce.

| — | Z toho vyplývá, že konsorcia musí mít rovněž prostředky k tomu, aby mohla rychle reagovat na vnější a vnitřní změny během doby trvání projektu. To znamená, že rozhodovací pravomoci koordinátora bude nutno posílit. Koordinátor by měl nést vědeckou a finanční odpovědnost a musí být schopen rozhodovat nejen o vědeckém programu, ale také o přidělení finančních prostředků v souladu s pravidly, na kterých se předem dohodli všichni účastníci v konsorciu. Zároveň koordinátor musí Komisi zaručit, že během celé doby trvání projektu zůstane zachován vědecký záměr a právními předpisy vyžadovaný evropský charakter akce. V praxi by to mělo znamenat, že účastník může být nahrazen pouze subjekty s rovnocennou výzkumnou kapacitou a vědeckým postavením. |
| --- | --- |

—

Z toho vyplývá, že konsorcia musí mít rovněž prostředky k tomu, aby mohla rychle reagovat na vnější a vnitřní změny během doby trvání projektu. To znamená, že rozhodovací pravomoci koordinátora bude nutno posílit. Koordinátor by měl nést vědeckou a finanční odpovědnost a musí být schopen rozhodovat nejen o vědeckém programu, ale také o přidělení finančních prostředků v souladu s pravidly, na kterých se předem dohodli všichni účastníci v konsorciu. Zároveň koordinátor musí Komisi zaručit, že během celé doby trvání projektu zůstane zachován vědecký záměr a právními předpisy vyžadovaný evropský charakter akce. V praxi by to mělo znamenat, že účastník může být nahrazen pouze subjekty s rovnocennou výzkumnou kapacitou a vědeckým postavením.

| — | Protějškem větší pružnosti musí být větší vědecká a finanční odpovědnost vůči Komisi, a to jak u probíhajících nepřímých akcí, tak i po jejich dokončení. Ta by však neměla znamenat nadměrné výkaznictví směrem ke Komisi, ale místo toho by měla být založena na mechanismu vzájemného hodnocení (peer review), nejspíše prostřednictvím slyšení. Na základě výsledků těchto hodnocení by Komise měla mít možnost nepřímé akce nepřinášející výsledky ukončit, aby nedocházelo k plýtvání veřejnými prostředky. |
| --- | --- |

—

Protějškem větší pružnosti musí být větší vědecká a finanční odpovědnost vůči Komisi, a to jak u probíhajících nepřímých akcí, tak i po jejich dokončení. Ta by však neměla znamenat nadměrné výkaznictví směrem ke Komisi, ale místo toho by měla být založena na mechanismu vzájemného hodnocení (peer review), nejspíše prostřednictvím slyšení. Na základě výsledků těchto hodnocení by Komise měla mít možnost nepřímé akce nepřinášející výsledky ukončit, aby nedocházelo k plýtvání veřejnými prostředky.

Podle mínění Účetního dvora by „pravidla pro účast“ měla vycházet z předpokladu, že výzkumným pracovníkům podílejícím se na evropských rámcových programech pro VTR lze důvěřovat, že využijí veřejné prostředky nejlepším způsobem, pod podmínkou, že k zajištění účinné a přiměřené kontroly ze strany Komise toto zůstane v mezích stanovených právním základem. Při stanovování těchto kontrolních mechanismů je však třeba akceptovat, že riziko neúspěchu je neodmyslitelným rysem všech výzkumných činností.

Hlavní návrhy k dosažení větší pružnosti a zjednodušení pro účastníky

| 13. | V souladu s výše uvedeným a v návaznosti na doporučení vydaná Účetním dvorem při předchozích příležitostech toto stanovisko určuje řadu oblastí, v nichž návrh Komise nemusí postačovat k dosažení potřebné pružnosti a zjednodušení pro účastníky sedmého rámcového programu. Za nejdůležitější se považují tyto oblasti:






  — | zajištění centralizovaného předběžného (ex ante) ověřování právních subjektů (viz body 34 až 36), |
| --- | --- | --- |

13.

V souladu s výše uvedeným a v návaznosti na doporučení vydaná Účetním dvorem při předchozích příležitostech toto stanovisko určuje řadu oblastí, v nichž návrh Komise nemusí postačovat k dosažení potřebné pružnosti a zjednodušení pro účastníky sedmého rámcového programu. Za nejdůležitější se považují tyto oblasti:

—

zajištění centralizovaného předběžného (ex ante) ověřování právních subjektů (viz body 34 až 36),

| — | požadavek na útvary Komise, aby používaly společné databáze a elektronickou výměnu údajů (viz body 41 až 42), |
| --- | --- |

—

požadavek na útvary Komise, aby používaly společné databáze a elektronickou výměnu údajů (viz body 41 až 42),

| — | používání pružnější řídící struktury u nepřímých akcí, kdy Komise uzavírá grantovou dohodu s koordinátorem, který jedná jménem ostatních účastníků, nebo kdy Komise uděluje grant na základě rozhodnutí Komise bez podpisu soukromoprávní smlouvy (viz body 45 až 55), |
| --- | --- |

—

používání pružnější řídící struktury u nepřímých akcí, kdy Komise uzavírá grantovou dohodu s koordinátorem, který jedná jménem ostatních účastníků, nebo kdy Komise uděluje grant na základě rozhodnutí Komise bez podpisu soukromoprávní smlouvy (viz body 45 až 55),

| — | využívání přezkumů (nebo slyšení), v ideálním případě prováděných rovnocennými partnery, jako nástroje sledování nepřímých akcí (viz bod 56), |
| --- | --- |

—

využívání přezkumů (nebo slyšení), v ideálním případě prováděných rovnocennými partnery, jako nástroje sledování nepřímých akcí (viz bod 56),

| — | stanovení jednotného systému náhrady nákladů, který účastníkům umožní určit finanční příspěvek Společenství transparentním, přímočarým a z hlediska správy jednoduchým způsobem (viz body 63 až 70), |
| --- | --- |

—

stanovení jednotného systému náhrady nákladů, který účastníkům umožní určit finanční příspěvek Společenství transparentním, přímočarým a z hlediska správy jednoduchým způsobem (viz body 63 až 70),

| — | podpora využívání a šíření výsledků nepřímých akcí a převodu vlastnictví (viz body 82 až 84). |
| --- | --- |

—

podpora využívání a šíření výsledků nepřímých akcí a převodu vlastnictví (viz body 82 až 84).

SPECIFICKÉ PŘIPOMÍNKY

Dodržování interinstitucionálních pravidel pro tvorbu právních předpisů

| 14. | Čtivost nařízení by se zlepšila, pokud by všechny příslušné definice byly zařazeny v článku 2 „Definice“ (17). Aby se předešlo nedorozuměním a šíření rozdílných definic, znění definic by se v porovnání s předchozími rámcovými programy pro VTR mělo změnit pouze tehdy, pokud se skutečně zamýšlí změna významu. |
| --- | --- |

14.

Čtivost nařízení by se zlepšila, pokud by všechny příslušné definice byly zařazeny v článku 2 „Definice“ (17). Aby se předešlo nedorozuměním a šíření rozdílných definic, znění definic by se v porovnání s předchozími rámcovými programy pro VTR mělo změnit pouze tehdy, pokud se skutečně zamýšlí změna významu.

Povinnost Komise sledovat soulad s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj

| 15. | Podle článků 87 a 88 Smlouvy Komise odpovídá za průběžné zkoumání všech režimů podpor existujících v členských státech, jelikož státní podpora je v zásadě zakázána (viz 3. bod odůvodnění). Pokud jde o stropy uvedené v bodu 5.12 „rámce Společenství pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj“, tento stanoví: „Při kombinaci financování ze strany Společenství a státní podpory nesmí celková veřejná podpora překročit 75 % pro průmyslový výzkum a 50 % pro předsoutěžní vývojové činnosti“ (viz také body 72 a 73). |
| --- | --- |

15.

Podle článků 87 a 88 Smlouvy Komise odpovídá za průběžné zkoumání všech režimů podpor existujících v členských státech, jelikož státní podpora je v zásadě zakázána (viz 3. bod odůvodnění). Pokud jde o stropy uvedené v bodu 5.12 „rámce Společenství pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj“, tento stanoví: „Při kombinaci financování ze strany Společenství a státní podpory nesmí celková veřejná podpora překročit 75 % pro průmyslový výzkum a 50 % pro předsoutěžní vývojové činnosti“ (viz také body 72 a 73).

| 16. | Specifický program Kapacity výslovně upravuje financování veřejných a soukromých „výzkumných infrastruktur“ v rámci sedmého rámcového programu. Dále příloha III „rozhodnutí“ uvádí, že financování těchto infrastruktur bude slučovat prostředky z rámcového programu pro VTR a jiných nástrojů EU (zejména strukturálních fondů) a vnitrostátních nástrojů (18). Jak dokládají audity Účetního dvora, stávající mechanismy Komise ke sledování celkové výše státní podpory na výzkum a vývoj nedostačují k zajištění souladu s prahy stanovenými v „rámci Společenství pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj“ na činnosti spolufinancované v rámci sedmého rámcového programu. Jak je uvedeno v předchozím stanovisku Účetního dvora ke strukturálním akcím (19), Komise kromě toho nemá podrobné údaje o provádění těch činností v rámci sdíleného řízení, za něž odpovídají vnitrostátní nebo regionální orgány, jako je financování výzkumných projektů, podpora inovací a převod technologií nebo výzkumné infrastruktury. Jak již Účetní dvůr uvedl ve stanovisku k finančnímu nařízení (20), Komise by měla věnovat patřičnou pozornost možným rizikům plynoucím z kumulace různých grantů z rozpočtu Společenství na jednu akci. Proto Účetní dvůr doporučuje, aby Komise vypracovala vhodné nástroje sledování k zajištění souladu s pravidly pro státní podporu v případě financování výzkumných činností z více zdrojů. |
| --- | --- |

16.

Specifický program Kapacity výslovně upravuje financování veřejných a soukromých „výzkumných infrastruktur“ v rámci sedmého rámcového programu. Dále příloha III „rozhodnutí“ uvádí, že financování těchto infrastruktur bude slučovat prostředky z rámcového programu pro VTR a jiných nástrojů EU (zejména strukturálních fondů) a vnitrostátních nástrojů (18). Jak dokládají audity Účetního dvora, stávající mechanismy Komise ke sledování celkové výše státní podpory na výzkum a vývoj nedostačují k zajištění souladu s prahy stanovenými v „rámci Společenství pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj“ na činnosti spolufinancované v rámci sedmého rámcového programu. Jak je uvedeno v předchozím stanovisku Účetního dvora ke strukturálním akcím (19), Komise kromě toho nemá podrobné údaje o provádění těch činností v rámci sdíleného řízení, za něž odpovídají vnitrostátní nebo regionální orgány, jako je financování výzkumných projektů, podpora inovací a převod technologií nebo výzkumné infrastruktury. Jak již Účetní dvůr uvedl ve stanovisku k finančnímu nařízení (20), Komise by měla věnovat patřičnou pozornost možným rizikům plynoucím z kumulace různých grantů z rozpočtu Společenství na jednu akci. Proto Účetní dvůr doporučuje, aby Komise vypracovala vhodné nástroje sledování k zajištění souladu s pravidly pro státní podporu v případě financování výzkumných činností z více zdrojů.

Použitelnost „pravidel pro účast“ na činnosti financované v rámci Evropské rady pro výzkum (ERV)

| 17. | Podle návrhu Komise bude Evropská rada pro výzkum (ERV) působit jako poradní orgán doplněný výkonnou agenturou poskytující správní strukturu v souladu s nařízením Rady č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002 (21). Účetní dvůr souhlasí s Komisí, že by se „pravidla pro účast“ měla vztahovat rovněž na činnosti financované v rámci ERV (22), aby bylo zajištěno, že se na všechny typy financování Společenství pro různé režimy stanovené v příloze III části a) „rozhodnutí“ uplatňují stejné zásady. Účetní dvůr se rovněž domnívá, že navrhovaná struktura poskytne dostatečnou záruku vědecké nezávislosti ERV a že její řídící struktura může být dohodnuta a vybudována dostatečně rychle (23). Účetní dvůr však doporučuje, aby v právním základu byla výslovně zmíněna použitelnost „pravidel pro účast“ (viz bod odůvodnění 4a a článek 1). |
| --- | --- |

17.

Podle návrhu Komise bude Evropská rada pro výzkum (ERV) působit jako poradní orgán doplněný výkonnou agenturou poskytující správní strukturu v souladu s nařízením Rady č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002 (21). Účetní dvůr souhlasí s Komisí, že by se „pravidla pro účast“ měla vztahovat rovněž na činnosti financované v rámci ERV (22), aby bylo zajištěno, že se na všechny typy financování Společenství pro různé režimy stanovené v příloze III části a) „rozhodnutí“ uplatňují stejné zásady. Účetní dvůr se rovněž domnívá, že navrhovaná struktura poskytne dostatečnou záruku vědecké nezávislosti ERV a že její řídící struktura může být dohodnuta a vybudována dostatečně rychle (23). Účetní dvůr však doporučuje, aby v právním základu byla výslovně zmíněna použitelnost „pravidel pro účast“ (viz bod odůvodnění 4a a článek 1).

Rozlišování mezi vnitřní kontrolou a vnějším auditem

| 18. | Práva Účetního dvora jakožto externího auditora Evropské unie jsou odvozena přímo z čl. 248 odst. 2 Smlouvy a Účetní dvůr jakožto externí auditor Komise by se neměl považovat za prvek vnitřní kontroly. Proto by v „pravidlech pro účast“ měly být jasně odděleny různé mechanismy vnitřní kontroly a vnějšího auditu (24) (viz 16. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

18.

Práva Účetního dvora jakožto externího auditora Evropské unie jsou odvozena přímo z čl. 248 odst. 2 Smlouvy a Účetní dvůr jakožto externí auditor Komise by se neměl považovat za prvek vnitřní kontroly. Proto by v „pravidlech pro účast“ měly být jasně odděleny různé mechanismy vnitřní kontroly a vnějšího auditu (24) (viz 16. bod odůvodnění).

| 19. | Účetní dvůr dále doporučuje vložit odkazy na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (25), nařízení (ES, Euratom) č. 2185/1996 (26) o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí a nařízení (ES) č. 1073/1999 (27) a nařízení (Euratom) č. 1074/1999 (28) o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Je nutno poznamenat, že tato nařízení se vztahují pouze na Komisi (viz 15. a 16. bod odůvodnění a čl. 19 odst. 8 písm. a). |
| --- | --- |

19.

Účetní dvůr dále doporučuje vložit odkazy na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (25), nařízení (ES, Euratom) č. 2185/1996 (26) o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí a nařízení (ES) č. 1073/1999 (27) a nařízení (Euratom) č. 1074/1999 (28) o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Je nutno poznamenat, že tato nařízení se vztahují pouze na Komisi (viz 15. a 16. bod odůvodnění a čl. 19 odst. 8 písm. a).

Kapitola I: Úvodní ustanovení (články 1 až 3)

Je nutno objasnit definici „nepřímé akce“

| 20. | Prováděcí pravidla finančního nařízení v 38. bodě odůvodnění vyžadují, aby byly upřesněny druhy přímých a nepřímých akcí, které mohou být Společenstvím financovány. Účetní dvůr je názoru, že definice „nepřímé akce“ uvedená v článku 1 není zcela přesná, jelikož toto nařízení se má vztahovat nejen na režimy financování stanovené v části a) přílohy III „rozhodnutí“. Co se týče režimů financování stanovených v části b) přílohy III, Komise navrhuje, aby se toto nařízení týkalo pouze grantů poskytovaných EIB. |
| --- | --- |

20.

Prováděcí pravidla finančního nařízení v 38. bodě odůvodnění vyžadují, aby byly upřesněny druhy přímých a nepřímých akcí, které mohou být Společenstvím financovány. Účetní dvůr je názoru, že definice „nepřímé akce“ uvedená v článku 1 není zcela přesná, jelikož toto nařízení se má vztahovat nejen na režimy financování stanovené v části a) přílohy III „rozhodnutí“. Co se týče režimů financování stanovených v části b) přílohy III, Komise navrhuje, aby se toto nařízení týkalo pouze grantů poskytovaných EIB.

| 21. | Účetní dvůr v minulosti zjistil riziko obcházení běžných postupů při zadávání veřejných zakázek tím, že se využije nepřímých akcí VTR. Tím se může ztížit možnost ověřit, zda Komise dodržuje strop uložený u každého programu pro správní výdaje (29). Účetní dvůr proto doporučuje objasnit definici „nepřímé akce“ v článku 2 uvedením různých forem, které nepřímá akce může mít v souladu s finančním nařízením, tj. granty, stipendia a ceny, honoráře a příspěvky, ale také veřejné zakázky (30) (viz článek 1, čl. 2 odst. 12, čl. 13 odst. 1, článek 14 a článek 53). V souladu s tím by se měla pozměnit i příloha III „rozhodnutí“ (31) (viz také bod 27). V opačném případě by právní základ mohl vytvořit nejednoznačnou situaci, pokud jde o to, která ustanovení se týkají různých forem nepřímých akcí, zejména v případě veřejných zakázek. |
| --- | --- |

21.

Účetní dvůr v minulosti zjistil riziko obcházení běžných postupů při zadávání veřejných zakázek tím, že se využije nepřímých akcí VTR. Tím se může ztížit možnost ověřit, zda Komise dodržuje strop uložený u každého programu pro správní výdaje (29). Účetní dvůr proto doporučuje objasnit definici „nepřímé akce“ v článku 2 uvedením různých forem, které nepřímá akce může mít v souladu s finančním nařízením, tj. granty, stipendia a ceny, honoráře a příspěvky, ale také veřejné zakázky (30) (viz článek 1, čl. 2 odst. 12, čl. 13 odst. 1, článek 14 a článek 53). V souladu s tím by se měla pozměnit i příloha III „rozhodnutí“ (31) (viz také bod 27). V opačném případě by právní základ mohl vytvořit nejednoznačnou situaci, pokud jde o to, která ustanovení se týkají různých forem nepřímých akcí, zejména v případě veřejných zakázek.

Kapitola II: Účast (články 4 až 38)

Oddíl 1: Minimální podmínky (články 4 až 12)

Je nutno objasnit minimální podmínky pro účast

| 22. | Podle názoru Účetního dvora velký počet účastníků v konsorciích často znamená zbytečnou byrokracii a nadměrné administrativní zatížení. Tak je tomu zejména v případě koordinátorů „integrovaných projektů“ a „sítí excelence“ (32). Proto se doporučuje, aby „pravidla pro účast“ objasňovala, že hlavním hlediskem by měla být zásada účinného provedení, zejména v případech, kdy počet a typy účastníků překračují minimální právní požadavky (viz 9. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

22.

Podle názoru Účetního dvora velký počet účastníků v konsorciích často znamená zbytečnou byrokracii a nadměrné administrativní zatížení. Tak je tomu zejména v případě koordinátorů „integrovaných projektů“ a „sítí excelence“ (32). Proto se doporučuje, aby „pravidla pro účast“ objasňovala, že hlavním hlediskem by měla být zásada účinného provedení, zejména v případech, kdy počet a typy účastníků překračují minimální právní požadavky (viz 9. bod odůvodnění).

| 23. | Návrh Komise na minimální právní požadavky týkající se počtu nezávislých právních subjektů podílejících se na nepřímých akcích a místo jejich usazení je příliš restriktivní nebo by tak mohl být vykládán. Účetní dvůr doporučuje popsat tyto podmínky jasněji (viz článek 5 a článek 7). |
| --- | --- |

23.

Návrh Komise na minimální právní požadavky týkající se počtu nezávislých právních subjektů podílejících se na nepřímých akcích a místo jejich usazení je příliš restriktivní nebo by tak mohl být vykládán. Účetní dvůr doporučuje popsat tyto podmínky jasněji (viz článek 5 a článek 7).

| 24. | Komise by mimoto měla v článku 10 vysvětlit podmínky, které musí splnit jediný účastník nepřímé akce. Zejména je nutno objasnit, zda se toto ustanovení vztahuje pouze na evropské hospodářské zájmové skupiny a mezinárodní evropské zájmové organizace, nebo zda zahrnuje i jiné typy právních subjektů. |
| --- | --- |

24.

Komise by mimoto měla v článku 10 vysvětlit podmínky, které musí splnit jediný účastník nepřímé akce. Zejména je nutno objasnit, zda se toto ustanovení vztahuje pouze na evropské hospodářské zájmové skupiny a mezinárodní evropské zájmové organizace, nebo zda zahrnuje i jiné typy právních subjektů.

Chybějí ustanovení zaručující přenositelnost financování v rámci ERV

| 25. | Podle návrhu Komise budou grantové dohody v zásadě podepisovány s právními subjekty, ne s jednotlivými výzkumnými pracovníky. Na rozdíl od ostatních částí sedmého rámcového programu jsou granty na „hraniční“ výzkum řízený výzkumnými pracovníky v rámci ERV udělovány na financování výzkumných činností konkrétních výzkumných pracovníků nebo výzkumných týmů. V souvislosti s tím vzniká problém, jak zajistit, aby grant na „hraniční“ výzkumný projekt řízený výzkumnými pracovníky mohl být převeden, pokud konkrétní výzkumný pracovník přejde do jiné výzkumné organizace (viz čl. 9 odst. 2). |
| --- | --- |

25.

Podle návrhu Komise budou grantové dohody v zásadě podepisovány s právními subjekty, ne s jednotlivými výzkumnými pracovníky. Na rozdíl od ostatních částí sedmého rámcového programu jsou granty na „hraniční“ výzkum řízený výzkumnými pracovníky v rámci ERV udělovány na financování výzkumných činností konkrétních výzkumných pracovníků nebo výzkumných týmů. V souvislosti s tím vzniká problém, jak zajistit, aby grant na „hraniční“ výzkumný projekt řízený výzkumnými pracovníky mohl být převeden, pokud konkrétní výzkumný pracovník přejde do jiné výzkumné organizace (viz čl. 9 odst. 2).

| 26. | Podle názoru Účetního dvora by toto mohlo být upraveno v grantových dohodách podepsaných Komisí a právním subjektem, který výzkumného pracovníka (pracovníky) zaměstnává, nebo v rozhodnutí Komise o udělení grantu. Tyto dokumenty by mohly zahrnovat doložku, v níž se stanoví, že udělení grantu je podmíněno tím, že u tohoto právního subjektu pracuje konkrétní výzkumný pracovník a že pokud tento konkrétní výzkumný pracovník přejde do jiné organizace usazené v členském státě nebo přidružené zemi, bude převeden rovněž grant, pokud o to výzkumný pracovník požádá, a s výhradou úspěšného ověření a osvědčení provozní kapacity a finanční způsobilosti nového účastníka ze strany Komise (viz body 34 až 36). |
| --- | --- |

26.

Podle názoru Účetního dvora by toto mohlo být upraveno v grantových dohodách podepsaných Komisí a právním subjektem, který výzkumného pracovníka (pracovníky) zaměstnává, nebo v rozhodnutí Komise o udělení grantu. Tyto dokumenty by mohly zahrnovat doložku, v níž se stanoví, že udělení grantu je podmíněno tím, že u tohoto právního subjektu pracuje konkrétní výzkumný pracovník a že pokud tento konkrétní výzkumný pracovník přejde do jiné organizace usazené v členském státě nebo přidružené zemi, bude převeden rovněž grant, pokud o to výzkumný pracovník požádá, a s výhradou úspěšného ověření a osvědčení provozní kapacity a finanční způsobilosti nového účastníka ze strany Komise (viz body 34 až 36).

Oddíl 2: Postupy (články 13 až 28)

Nejasnost pravidel použitelných na financování Společenství jinými prostředky než granty udělenými na základě výzvy k podávání návrhů

| 27. | V návrhu Komise jsou v příloze III „rozhodnutí“ upraveny výjimky k využívání grantů v souladu s článkem 160 finančního nařízení (čl. 229 odst. 3 prováděcích pravidel). Tyto výjimky se vztahují na veškeré financování Společenství uskutečněné jinými prostředky než granty, včetně grantů udělených na základě výzvy k podávání návrhů, a to:






  — | veřejné zakázky na zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané v rámci výběrového řízení, |
| --- | --- | --- |

27.

V návrhu Komise jsou v příloze III „rozhodnutí“ upraveny výjimky k využívání grantů v souladu s článkem 160 finančního nařízení (čl. 229 odst. 3 prováděcích pravidel). Tyto výjimky se vztahují na veškeré financování Společenství uskutečněné jinými prostředky než granty, včetně grantů udělených na základě výzvy k podávání návrhů, a to:

—

veřejné zakázky na zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané v rámci výběrového řízení,

| — | stipendia na studium, výzkum a odbornou přípravu a ceny na základě soutěží (33), |
| --- | --- |

—

stipendia na studium, výzkum a odbornou přípravu a ceny na základě soutěží (33),

| — | příspěvky organizacím, |
| --- | --- |

—

příspěvky organizacím,

| — | honoráře pro nezávislé odborníky. |
| --- | --- |

—

honoráře pro nezávislé odborníky.

| 28. | Tyto výjimky, které standardně podléhají pravidlům stanoveným ve finančním nařízení, by měly být jasně vyjmenovány v „rozhodnutí“ v příloze III části a) 3. „Koordinační a podpůrné akce“ (viz poznámka pod čarou 31) a v článku 14 „pravidel pro účast“ (viz také bod 21). Účetní dvůr dále doporučuje, aby Komise určila, která ustanovení finančního nařízení se použijí na každou z výjimek uvedených v článku 14, a rovněž aby objasnila, nakolik se ostatní ustanovení tohoto nařízení nepoužijí. |
| --- | --- |

28.

Tyto výjimky, které standardně podléhají pravidlům stanoveným ve finančním nařízení, by měly být jasně vyjmenovány v „rozhodnutí“ v příloze III části a) 3. „Koordinační a podpůrné akce“ (viz poznámka pod čarou 31) a v článku 14 „pravidel pro účast“ (viz také bod 21). Účetní dvůr dále doporučuje, aby Komise určila, která ustanovení finančního nařízení se použijí na každou z výjimek uvedených v článku 14, a rovněž aby objasnila, nakolik se ostatní ustanovení tohoto nařízení nepoužijí.

V „pravidlech pro účast“ nejsou upřesněna horizontální kritéria výběru a udělování

| 29. | Účetní dvůr je názoru, že kritéria výběru a udělování stanovená v návrhu Komise na specifické programy nejsou pevným základem pro hodnocení (viz např. čl. 6 odst. 3 specifického programu s názvem Spolupráce (34)). Proto bude nutno tato kritéria a jejich používání upřesnit později v (ročních) pracovních programech pro každý specifický program, aniž by Evropský parlament měl možnost přispět k jejich definici. |
| --- | --- |

29.

Účetní dvůr je názoru, že kritéria výběru a udělování stanovená v návrhu Komise na specifické programy nejsou pevným základem pro hodnocení (viz např. čl. 6 odst. 3 specifického programu s názvem Spolupráce (34)). Proto bude nutno tato kritéria a jejich používání upřesnit později v (ročních) pracovních programech pro každý specifický program, aniž by Evropský parlament měl možnost přispět k jejich definici.

| 30. | V zájmu jednotnějších a transparentnějších pravidel by Účetní dvůr dával přednost tomu, aby byla horizontální kritéria výběru a udělování pro hodnocení návrhů stanovena v tomto nařízení. Tato horizontální kritéria by pak mohla být doplněna ve specifických programech nebo pracovních programech. |
| --- | --- |

30.

V zájmu jednotnějších a transparentnějších pravidel by Účetní dvůr dával přednost tomu, aby byla horizontální kritéria výběru a udělování pro hodnocení návrhů stanovena v tomto nařízení. Tato horizontální kritéria by pak mohla být doplněna ve specifických programech nebo pracovních programech.

| 31. | Pokud jde o zásady hodnocení a kritéria výběru a udělování stanovená v článku 15, Účetní dvůr dále doporučuje vypracovat ustanovení pro:






  — | zvláštní kritéria pro „hraniční“ výzkum řízený výzkumnými pracovníky, který je financován v rámci ERV (viz také „rozhodnutí“, příloha III část a) 4. „Individuální projekty“), |
| --- | --- | --- |

31.

Pokud jde o zásady hodnocení a kritéria výběru a udělování stanovená v článku 15, Účetní dvůr dále doporučuje vypracovat ustanovení pro:

—

zvláštní kritéria pro „hraniční“ výzkum řízený výzkumnými pracovníky, který je financován v rámci ERV (viz také „rozhodnutí“, příloha III část a) 4. „Individuální projekty“),

| — | hodnocení na dálku (tj. prováděné decentralizovaně na pracovišti hodnotitelů) jakožto prostředku k přilákání prvotřídních hodnotitelů, kteří by se podíleli na hodnocení a urychlili je, jak je uvedeno v důvodové zprávě, |
| --- | --- |

—

hodnocení na dálku (tj. prováděné decentralizovaně na pracovišti hodnotitelů) jakožto prostředku k přilákání prvotřídních hodnotitelů, kteří by se podíleli na hodnocení a urychlili je, jak je uvedeno v důvodové zprávě,

| — | vyloučení návrhů, a to kdykoli, včetně fáze projednávání (tj. po postupu hodnocení), pokud jsou v rozporu se základními etickými zásadami. |
| --- | --- |

—

vyloučení návrhů, a to kdykoli, včetně fáze projednávání (tj. po postupu hodnocení), pokud jsou v rozporu se základními etickými zásadami.

Komise musí vypracovat a přijmout prováděcí pravidla a postupy

| 32. | Účetní dvůr souhlasí s návrhem, že Komise musí vypracovat podrobnější pravidla a postupy, kterými se budou řídit různé kroky vedoucí k udělení grantů a využívání nezávislých odborníků. Aby se zamezilo zbytečné byrokracii, tato pravidla a postupy musí přiměřeně přihlédnout k rozdílům mezi jednotlivými mechanismy financování a typy nepřímých akcí. Podle názoru Účetního dvora tato pravidla musí přijmout Komise jako orgán, aby byla závazná pro všechny útvary Komise, které se podílejí na provádění sedmého rámcového programu, a v zájmu transparentnosti je musí zveřejnit (35) (viz 13. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

32.

Účetní dvůr souhlasí s návrhem, že Komise musí vypracovat podrobnější pravidla a postupy, kterými se budou řídit různé kroky vedoucí k udělení grantů a využívání nezávislých odborníků. Aby se zamezilo zbytečné byrokracii, tato pravidla a postupy musí přiměřeně přihlédnout k rozdílům mezi jednotlivými mechanismy financování a typy nepřímých akcí. Podle názoru Účetního dvora tato pravidla musí přijmout Komise jako orgán, aby byla závazná pro všechny útvary Komise, které se podílejí na provádění sedmého rámcového programu, a v zájmu transparentnosti je musí zveřejnit (35) (viz 13. bod odůvodnění).

| 33. | Účetní dvůr mimoto na rozdíl od návrhu Komise doporučuje, aby tato pravidla zahrnovala fázi projednávání, která se uskutečňuje po výběru návrhů na základě srovnávacího posouzení nezávislými odborníky a před poskytnutím grantu (36) (viz článek 16 a čl. 17 odst. 4 písm. a). Pravidla musí zajistit, aby Komise během projednávání nezměnila vědecký záměr, není-li to doporučeno na základě výsledku hodnocení. |
| --- | --- |

33.

Účetní dvůr mimoto na rozdíl od návrhu Komise doporučuje, aby tato pravidla zahrnovala fázi projednávání, která se uskutečňuje po výběru návrhů na základě srovnávacího posouzení nezávislými odborníky a před poskytnutím grantu (36) (viz článek 16 a čl. 17 odst. 4 písm. a). Pravidla musí zajistit, aby Komise během projednávání nezměnila vědecký záměr, není-li to doporučeno na základě výsledku hodnocení.

Doporučuje se centralizované ověřování a osvědčování právních subjektů ex ante

| 34. | Účetní dvůr obdobně souhlasí s návrhem, aby Komise vypracovala podrobnější pravidla a postupy pro ověření existence, právního postavení a provozní kapacity a finanční způsobilosti účastníků rámcových programů pro VTR (viz 14. bod odůvodnění a čl. 16 písm. a)). Přitom je nutno věnovat pozornost tomu, aby žádost o dokumenty a související kontroly byly úměrné k finančnímu riziku. Stejně tak musí existovat tolerance, pokud jde o způsobilost některých právních subjektů (např. veřejné orgány a malé a střední podniky) předkládat požadované informace. Účetní dvůr se domnívá, že tato pravidla by měla přijmout Komise jako orgán s cílem vytvořit společný rámec a učinit je závaznými pro všechny útvary Komise (a výkonné agentury), které se podílejí na provádění sedmého rámcového programu. K zajištění úplného souladu s finančním nařízením však musí existovat ustanovení, které Komisi umožní přesvědčit se o existenci a právním postavení účastníků a rovněž ověřit jejich provozní kapacitu a technickou způsobilost. |
| --- | --- |

34.

Účetní dvůr obdobně souhlasí s návrhem, aby Komise vypracovala podrobnější pravidla a postupy pro ověření existence, právního postavení a provozní kapacity a finanční způsobilosti účastníků rámcových programů pro VTR (viz 14. bod odůvodnění a čl. 16 písm. a)). Přitom je nutno věnovat pozornost tomu, aby žádost o dokumenty a související kontroly byly úměrné k finančnímu riziku. Stejně tak musí existovat tolerance, pokud jde o způsobilost některých právních subjektů (např. veřejné orgány a malé a střední podniky) předkládat požadované informace. Účetní dvůr se domnívá, že tato pravidla by měla přijmout Komise jako orgán s cílem vytvořit společný rámec a učinit je závaznými pro všechny útvary Komise (a výkonné agentury), které se podílejí na provádění sedmého rámcového programu. K zajištění úplného souladu s finančním nařízením však musí existovat ustanovení, které Komisi umožní přesvědčit se o existenci a právním postavení účastníků a rovněž ověřit jejich provozní kapacitu a technickou způsobilost.

| 35. | Téměř všechny právní subjekty podílející se na rámcových programech pro VTR se účastní několika nepřímých akcí, často řízených různými útvary Komise. Jak dokládají audity Účetního dvora, často to vede k tomu, že stejné informace jsou požadovány znovu a znovu. Proto Účetní dvůr doporučuje vytvořit centralizovaný systém pro ověřování ex ante. Tento systém by měl umožnit provést ověření nezávisle na hodnocení návrhů (37). Podle mínění Účetního dvora by se měly použít tyto obecné zásady:






  — | ověření by mělo být založeno na odpovídajících podpůrných dokladech poskytnutých právním subjektem, které umožní ověřit jeho existenci a právní postavení, jakož i jeho finanční způsobilost a provozní kapacitu, |
| --- | --- | --- |

35.

Téměř všechny právní subjekty podílející se na rámcových programech pro VTR se účastní několika nepřímých akcí, často řízených různými útvary Komise. Jak dokládají audity Účetního dvora, často to vede k tomu, že stejné informace jsou požadovány znovu a znovu. Proto Účetní dvůr doporučuje vytvořit centralizovaný systém pro ověřování ex ante. Tento systém by měl umožnit provést ověření nezávisle na hodnocení návrhů (37). Podle mínění Účetního dvora by se měly použít tyto obecné zásady:

—

ověření by mělo být založeno na odpovídajících podpůrných dokladech poskytnutých právním subjektem, které umožní ověřit jeho existenci a právní postavení, jakož i jeho finanční způsobilost a provozní kapacitu,

| — | tyto dokumenty musí právní subjekt pravidelně nebo na žádost Komise (38) aktualizovat, |
| --- | --- |

—

tyto dokumenty musí právní subjekt pravidelně nebo na žádost Komise (38) aktualizovat,

| — | aby se zamezilo dvojímu ověřování, Komise by měla úspěšné ověření osvědčit a toto osvědčení by pak až do dalšího oznámení uznávaly jako postačující všechny útvary Komise (a výkonné agentury), které se podílejí na provádění sedmého rámcového programu, ve vztahu ke všem návrhům předloženým týmž právním subjektem. |
| --- | --- |

—

aby se zamezilo dvojímu ověřování, Komise by měla úspěšné ověření osvědčit a toto osvědčení by pak až do dalšího oznámení uznávaly jako postačující všechny útvary Komise (a výkonné agentury), které se podílejí na provádění sedmého rámcového programu, ve vztahu ke všem návrhům předloženým týmž právním subjektem.

| 36. | Komise by tímto vytvořila společný rámec přispívající k jednotnému a konzistentnímu přístupu k posuzování rizik dále pověřenými schvalujícími osobami v souladu s článkem 118 finančního nařízení (článkem 182 prováděcích pravidel). To by vedlo k omezení potřeby bankovních záruk. Navrhovaná změna kromě toho zajistí konzistentní přístup v rámci Komise, čímž se zamezí zbytečné byrokracii pro účastníky rámcového programu pro VTR a urychlí projednání vybraných návrhů. Vytvoření ústřední databáze jako součásti systému ověřování by také efektivněji chránilo finanční zájmy Společenství (viz 20. bod odůvodnění a čl. 16 písm. a)). |
| --- | --- |

36.

Komise by tímto vytvořila společný rámec přispívající k jednotnému a konzistentnímu přístupu k posuzování rizik dále pověřenými schvalujícími osobami v souladu s článkem 118 finančního nařízení (článkem 182 prováděcích pravidel). To by vedlo k omezení potřeby bankovních záruk. Navrhovaná změna kromě toho zajistí konzistentní přístup v rámci Komise, čímž se zamezí zbytečné byrokracii pro účastníky rámcového programu pro VTR a urychlí projednání vybraných návrhů. Vytvoření ústřední databáze jako součásti systému ověřování by také efektivněji chránilo finanční zájmy Společenství (viz 20. bod odůvodnění a čl. 16 písm. a)).

Udělování grantů na základě rozhodnutí Komise

| 37. | Počínaje rokem 2002 Komise zavedla řadu opatření ke zjednodušení postupů pro udělování grantů v rámci rámcových programů pro VTR (39). Komise jakožto orgán především prostřednictvím zplnomocnění postoupila potřebné rozhodovací pravomoci určitým členům Komise s dalším subdelegováním na generální ředitele. Pro sedmý rámcový program Komise navrhuje další zjednodušení postupu při udělování grantů, podle něhož již nebude nutné rozhodnutí Komise (viz čl. 16 odst. 8). |
| --- | --- |

37.

Počínaje rokem 2002 Komise zavedla řadu opatření ke zjednodušení postupů pro udělování grantů v rámci rámcových programů pro VTR (39). Komise jakožto orgán především prostřednictvím zplnomocnění postoupila potřebné rozhodovací pravomoci určitým členům Komise s dalším subdelegováním na generální ředitele. Pro sedmý rámcový program Komise navrhuje další zjednodušení postupu při udělování grantů, podle něhož již nebude nutné rozhodnutí Komise (viz čl. 16 odst. 8).

| 38. | Účetní dvůr se však domnívá, že by granty měly být poskytovány na základě rozhodnutí Komise, poněvadž podle finančního nařízení (40) použití rozhodovacího postupu Komise je předpokladem pro odsouhlasení dojednaných pevných částek pro nepřímé náklady, které jsou stanoveny podle běžných postupů účastníka pro účtování nákladů, nad částku ve výši 7 % stanovenou ve finančním nařízení (viz body 69 až 70). |
| --- | --- |

38.

Účetní dvůr se však domnívá, že by granty měly být poskytovány na základě rozhodnutí Komise, poněvadž podle finančního nařízení (40) použití rozhodovacího postupu Komise je předpokladem pro odsouhlasení dojednaných pevných částek pro nepřímé náklady, které jsou stanoveny podle běžných postupů účastníka pro účtování nákladů, nad částku ve výši 7 % stanovenou ve finančním nařízení (viz body 69 až 70).

Vyjasnění pravidel týkajících se nezávislých odborníků

| 39. | Nezávislé odborníky využívá Komise k hodnocení a sledování návrhů na nepřímé akce, probíhajících akcí a návrhů, provádění a výsledků rámcových programů a souvisejících specifických programů. Proto Účetní dvůr zastává názor, že v článku 17 je nutno přidat odkaz na „sledování“, aby byl v souladu s návrhem v článku 27. |
| --- | --- |

39.

Nezávislé odborníky využívá Komise k hodnocení a sledování návrhů na nepřímé akce, probíhajících akcí a návrhů, provádění a výsledků rámcových programů a souvisejících specifických programů. Proto Účetní dvůr zastává názor, že v článku 17 je nutno přidat odkaz na „sledování“, aby byl v souladu s návrhem v článku 27.

| 40. | Vzhledem ke specifičnosti financování ERV Účetní dvůr doporučuje vložit do článku 17 zvláštní ustanovení o jmenování odborníků pro hodnocení návrhů v případě „hraničního“ výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky. Podle názoru Účetního dvora by za to měla odpovídat „vědecká rada“ ERV nebo její příslušné podvýbory. Takovýto rozdílný přístup by nejen odlišil financování v rámci ERV od těch částí rámcového programu, které řídí přímo Komise, ale vyjasnil by rovněž odpovědnost „vědecké rady“ při výběru návrhů (viz také bod 17). |
| --- | --- |

40.

Vzhledem ke specifičnosti financování ERV Účetní dvůr doporučuje vložit do článku 17 zvláštní ustanovení o jmenování odborníků pro hodnocení návrhů v případě „hraničního“ výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky. Podle názoru Účetního dvora by za to měla odpovídat „vědecká rada“ ERV nebo její příslušné podvýbory. Takovýto rozdílný přístup by nejen odlišil financování v rámci ERV od těch částí rámcového programu, které řídí přímo Komise, ale vyjasnil by rovněž odpovědnost „vědecké rady“ při výběru návrhů (viz také bod 17).

V „pravidlech účasti“ je nutno upřesnit používání společných databází a elektronickou výměnu údajů

| 41. | Účetní dvůr zastává názor, že počítačové systémy Komise by ve všech fázích procesu (41) měly umožnit elektronické zpracování transakcí. Navzdory dlouhodobému závazku takovýto systém zavést tak Komise dosud neučinila (42). |
| --- | --- |

41.

Účetní dvůr zastává názor, že počítačové systémy Komise by ve všech fázích procesu (41) měly umožnit elektronické zpracování transakcí. Navzdory dlouhodobému závazku takovýto systém zavést tak Komise dosud neučinila (42).

| 42. | Proto Účetní dvůr doporučuje v „pravidlech pro účast“ upřesnit povinnost vytvořit integrované databáze a společný počítačový systém (viz čl. 17 písm. a)). V této souvislosti Účetní dvůr vítá záměr Komise umožnit elektronické podávání žádostí a vytvořit jednotný registrační systém (37), jak se uvádí v důvodové zprávě, a doporučuje zahrnout toto ustanovení do „pravidel pro účast“ (viz článek 16 a čl. 17 písm. a)). |
| --- | --- |

42.

Proto Účetní dvůr doporučuje v „pravidlech pro účast“ upřesnit povinnost vytvořit integrované databáze a společný počítačový systém (viz čl. 17 písm. a)). V této souvislosti Účetní dvůr vítá záměr Komise umožnit elektronické podávání žádostí a vytvořit jednotný registrační systém (37), jak se uvádí v důvodové zprávě, a doporučuje zahrnout toto ustanovení do „pravidel pro účast“ (viz článek 16 a čl. 17 písm. a)).

Vzorové grantové dohody musí brát v úvahu specifika systémů financování

| 43. | Vzhledem k mimořádně rozmanité povaze režimů financování navrhovaných v příloze III „rozhodnutí“ Účetní dvůr doporučuje vypracovat specifické vzorové dohody pro různé typy činností VTR a nepřímých akcí (viz článek 19). |
| --- | --- |

43.

Vzhledem k mimořádně rozmanité povaze režimů financování navrhovaných v příloze III „rozhodnutí“ Účetní dvůr doporučuje vypracovat specifické vzorové dohody pro různé typy činností VTR a nepřímých akcí (viz článek 19).

| 44. | Kromě toho se Účetní dvůr v souladu s čl. 17 odst. 4, který stanoví, že Komise přijme vzorovou jmenovací listinu pro nezávislé odborníky, domnívá, že „pravidla pro účast“ musí upravovat formální přijetí specifických vzorových grantových dohod Komisí, aby byla zajištěna konzistentnost ve všech útvarech Komise (43). |
| --- | --- |

44.

Kromě toho se Účetní dvůr v souladu s čl. 17 odst. 4, který stanoví, že Komise přijme vzorovou jmenovací listinu pro nezávislé odborníky, domnívá, že „pravidla pro účast“ musí upravovat formální přijetí specifických vzorových grantových dohod Komisí, aby byla zajištěna konzistentnost ve všech útvarech Komise (43).

Příliš složitá řídící struktura pro nepřímé akce

| 45. | Od počátku evropských rámcových programů pro VTR Společenství k vytvoření právního vztahu mezi účastníky nepřímé akce a Komisí používalo soukromoprávní smlouvy (nebo grantové dohody). Původně bylo záměrem tohoto přístupu posílit koordinaci mezi právními subjekty z různých zemí a podpořit mezinárodní spolupráci. To však vedlo k situaci, kdy se účastníci považují za dodavatele Komise nebo kdy Komise je považována za aktivního partnera konsorcia. To fakticky vytvořilo právo veta pro každého účastníka nepřímé akce, což v praxi často vede ke ztrátě pružnosti potřebné pro úspěšný výzkum. |
| --- | --- |

45.

Od počátku evropských rámcových programů pro VTR Společenství k vytvoření právního vztahu mezi účastníky nepřímé akce a Komisí používalo soukromoprávní smlouvy (nebo grantové dohody). Původně bylo záměrem tohoto přístupu posílit koordinaci mezi právními subjekty z různých zemí a podpořit mezinárodní spolupráci. To však vedlo k situaci, kdy se účastníci považují za dodavatele Komise nebo kdy Komise je považována za aktivního partnera konsorcia. To fakticky vytvořilo právo veta pro každého účastníka nepřímé akce, což v praxi často vede ke ztrátě pružnosti potřebné pro úspěšný výzkum.

| 46. | Podle názoru Účetního dvora by úlohou Komise nemělo být podílet se přímo na řízení jednotlivých nepřímých akcí. Takovýto výklad role Komise značně přispívá k byrokracii, kterou mnoho aktérů podílejících se na rámcových programech pro VTR odsuzuje. Každé konsorcium by mělo být odpovědné za definování vnitřní rozhodovací struktury podle vlastních specifických potřeb a jednotliví partneři by se měli vzájemně dohodnout na všech podstatných záležitostech týkajících se řízení nepřímé akce. |
| --- | --- |

46.

Podle názoru Účetního dvora by úlohou Komise nemělo být podílet se přímo na řízení jednotlivých nepřímých akcí. Takovýto výklad role Komise značně přispívá k byrokracii, kterou mnoho aktérů podílejících se na rámcových programech pro VTR odsuzuje. Každé konsorcium by mělo být odpovědné za definování vnitřní rozhodovací struktury podle vlastních specifických potřeb a jednotliví partneři by se měli vzájemně dohodnout na všech podstatných záležitostech týkajících se řízení nepřímé akce.

| 47. | Účetní dvůr proto v souladu se svými předchozími návrhy (44) doporučuje zjednodušenou řídící strukturu pro konsorcia provádějící nepřímé akce. Podle názoru Účetního dvora by zvláštní práva a povinnosti každého jednotlivého účastníka vůči ostatním účastníkům konsorcia měly být stanoveny v dohodě o založení konsorcia nebo v případě potřeby v jiné písemné dohodě. Pokud jde o poskytnutí grantu, Účetní dvůr se dále domnívá, že Komise by měla uzavřít grantovou dohodu s koordinátorem, který jedná jménem ostatních účastníků (viz článek 23). |
| --- | --- |

47.

Účetní dvůr proto v souladu se svými předchozími návrhy (44) doporučuje zjednodušenou řídící strukturu pro konsorcia provádějící nepřímé akce. Podle názoru Účetního dvora by zvláštní práva a povinnosti každého jednotlivého účastníka vůči ostatním účastníkům konsorcia měly být stanoveny v dohodě o založení konsorcia nebo v případě potřeby v jiné písemné dohodě. Pokud jde o poskytnutí grantu, Účetní dvůr se dále domnívá, že Komise by měla uzavřít grantovou dohodu s koordinátorem, který jedná jménem ostatních účastníků (viz článek 23).

| 48. | Hlavní nedostatek současného návrhu Komise tkví v tom, že informace obsažené v grantové dohodě jsou specifické pro jednotlivé účastníky, a tím zbytečně komplikují řízení grantů a v případě změn účastníků znásobují potřebu dodatků. Podle návrhu Komise jsou všichni účastníci smluvní stranou grantové dohody uzavřené s Komisí, což každému účastníkovi fakticky dává právo veta. |
| --- | --- |

48.

Hlavní nedostatek současného návrhu Komise tkví v tom, že informace obsažené v grantové dohodě jsou specifické pro jednotlivé účastníky, a tím zbytečně komplikují řízení grantů a v případě změn účastníků znásobují potřebu dodatků. Podle návrhu Komise jsou všichni účastníci smluvní stranou grantové dohody uzavřené s Komisí, což každému účastníkovi fakticky dává právo veta.

| 49. | Účetní dvůr proto doporučuje pozměnit článek 19 tak, aby v grantové dohodě byly zahrnuty pouze prvky nezbytné pro nepřímou akci jako celek, např.:






  — | doba trvání, |
| --- | --- | --- |

49.

Účetní dvůr proto doporučuje pozměnit článek 19 tak, aby v grantové dohodě byly zahrnuty pouze prvky nezbytné pro nepřímou akci jako celek, např.:

—

doba trvání,

| — | vědecké a technické povinnosti, |
| --- | --- |

—

vědecké a technické povinnosti,

| — | rozpočet celkových odhadovaných nákladů, |
| --- | --- |

—

rozpočet celkových odhadovaných nákladů,

| — | maximální příspěvek Společenství. |
| --- | --- |

—

maximální příspěvek Společenství.

Všechna ostatní hlediska, včetně finančních aspektů specifických pro jednotlivé účastníky, by měla být upravena v dohodě o založení konsorcia. Dohoda o založení konsorcia by proto musela být uzavřena po projednání vybraného návrhu, ale před podpisem grantové dohody nebo poskytnutím grantu na základě rozhodnutí Komise (viz článek 23 a čl. 24 odst. 2).

| 50. | Podle návrhu Komise není jasné, jak z právního hlediska účastníci ke grantové dohodě přistoupí. Zejména není jasné, jak může grantová dohoda nabýt účinnosti, pokud všichni účastníci nezmocní koordinátora ještě před podpisem grantové dohody. V alternativní struktuře, kterou navrhuje Účetní dvůr, by tato dohoda mezi koordinátorem a účastníky (zmocnění koordinátora, aby jednal jako zástupce ostatních účastníků a uzavřel právně závaznou grantovou dohodu jejich jménem) byla stanovena v dohodě o založení konsorcia. |
| --- | --- |

50.

Podle návrhu Komise není jasné, jak z právního hlediska účastníci ke grantové dohodě přistoupí. Zejména není jasné, jak může grantová dohoda nabýt účinnosti, pokud všichni účastníci nezmocní koordinátora ještě před podpisem grantové dohody. V alternativní struktuře, kterou navrhuje Účetní dvůr, by tato dohoda mezi koordinátorem a účastníky (zmocnění koordinátora, aby jednal jako zástupce ostatních účastníků a uzavřel právně závaznou grantovou dohodu jejich jménem) byla stanovena v dohodě o založení konsorcia.

Práva a povinnosti mezi účastníky v souladu s grantovou dohodou je nutno stanovit v dohodě o založení konsorcia

| 51. | V souladu s výše uvedeným by v „pravidlech pro účast“ mělo být objasněno, že grantová dohoda není jediným zdrojem práv a povinností v souvislosti s účastí, ale že další práva a povinnosti týkající se vztahů mezi samotnými účastníky mohou být stanoveny v dohodě o založení konsorcia (viz článek 24). V souladu se vzorovou grantovou dohodou by dohody o založení konsorcia měly obsahovat zejména:






  — | ustanovení týkající se právního zastupování, vnitřní organizace konsorcia, ustanovení o důvěrnosti a urovnávání vnitřních sporů, včetně odstoupení, vyloučení nebo výměny účastníků, |
| --- | --- | --- |

51.

V souladu s výše uvedeným by v „pravidlech pro účast“ mělo být objasněno, že grantová dohoda není jediným zdrojem práv a povinností v souvislosti s účastí, ale že další práva a povinnosti týkající se vztahů mezi samotnými účastníky mohou být stanoveny v dohodě o založení konsorcia (viz článek 24). V souladu se vzorovou grantovou dohodou by dohody o založení konsorcia měly obsahovat zejména:

—

ustanovení týkající se právního zastupování, vnitřní organizace konsorcia, ustanovení o důvěrnosti a urovnávání vnitřních sporů, včetně odstoupení, vyloučení nebo výměny účastníků,

| — | všechna podrobná finanční hlediska týkající se jednotlivých účastníků, včetně rozdělení rozpočtu odhadovaných nákladů, rozdělení maximálního finančního příspěvku Společenství, použitých forem grantů a ustanovení týkajících se vykazování a výpočtu nákladů každého účastníka, |
| --- | --- |

—

všechna podrobná finanční hlediska týkající se jednotlivých účastníků, včetně rozdělení rozpočtu odhadovaných nákladů, rozdělení maximálního finančního příspěvku Společenství, použitých forem grantů a ustanovení týkajících se vykazování a výpočtu nákladů každého účastníka,

| — | další pravidla pro vlastnictví výstupu vytvořeného v rámci nepřímé akce, převod tohoto vlastnictví, přístupová práva a šíření a využívání výstupu, včetně ujednání v oblasti práv duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

—

další pravidla pro vlastnictví výstupu vytvořeného v rámci nepřímé akce, převod tohoto vlastnictví, přístupová práva a šíření a využívání výstupu, včetně ujednání v oblasti práv duševního vlastnictví.

| 52. | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise vypracovala konkrétní vzorové dohody o založení konsorcia, a zajistila tak společný standard. Konsorcia by však měla mít možnost tuto vzorovou dohodu podle svých potřeb libovolně upravit. Na rozdíl od vzorových grantových dohod se proto nepovažuje za nutné, aby Komise formálně přijala vzorové dohody o založení konsorcia (viz čl. 24 odst. 3). Komise by však měla pokud možno během fáze projednávání poskytnout informace, podporu a odbornou přípravu, pokud jde o to, jak takovéto dohody o založení konsorcia vypracovat. |
| --- | --- |

52.

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise vypracovala konkrétní vzorové dohody o založení konsorcia, a zajistila tak společný standard. Konsorcia by však měla mít možnost tuto vzorovou dohodu podle svých potřeb libovolně upravit. Na rozdíl od vzorových grantových dohod se proto nepovažuje za nutné, aby Komise formálně přijala vzorové dohody o založení konsorcia (viz čl. 24 odst. 3). Komise by však měla pokud možno během fáze projednávání poskytnout informace, podporu a odbornou přípravu, pokud jde o to, jak takovéto dohody o založení konsorcia vypracovat.

Koordinátoři by měli mít možnost zadat správní a řídící činnosti subdodavatelům

| 53. | Vzhledem ke složitosti správních opatření v rámci rámcových programů pro VTR nechtějí některé právní subjekty (včetně těch, které jsou hlavními účastníky z vědeckého hlediska) převzít roli koordinátora. To platí zejména pro státní vysoké školy a malé a střední podniky, které často postrádají potřebné správní podpůrné struktury. Podle mínění Účetního dvora by proto koordinátor měl mít možnost zadat správní a řídící úkoly externím poskytovatelům služeb pod podmínkou, že ostatní účastníci takovouto externalizaci odsouhlasí v dohodě o založení konsorcia (viz čl. 25 odst. 3) (45). |
| --- | --- |

53.

Vzhledem ke složitosti správních opatření v rámci rámcových programů pro VTR nechtějí některé právní subjekty (včetně těch, které jsou hlavními účastníky z vědeckého hlediska) převzít roli koordinátora. To platí zejména pro státní vysoké školy a malé a střední podniky, které často postrádají potřebné správní podpůrné struktury. Podle mínění Účetního dvora by proto koordinátor měl mít možnost zadat správní a řídící úkoly externím poskytovatelům služeb pod podmínkou, že ostatní účastníci takovouto externalizaci odsouhlasí v dohodě o založení konsorcia (viz čl. 25 odst. 3) (45).

Změny ve složení konsorcia se musí uskutečnit spravedlivým, transparentním a konkurenčním způsobem

| 54. | Účetní dvůr zastává názor, že ačkoli se uznává, že právní subjekty, které přistoupí k probíhající akci, by měly být vybrány spravedlivým, transparentním a konkurenčním způsobem, požadavek zveřejňovat „vyhlášení soutěže“ (46) by byl jak příliš nákladný, tak i časově náročný, pokud jde o organizaci. V praxi by se při použití takovéhoto postupu většině konsorcií nepodařilo své složení změnit. Účetní dvůr proto doporučuje čl. 26 odst. 3 vypustit. Účetní dvůr však zastává názor, že povinnost vybrat právní subjekty, které se připojí k probíhající akci, spravedlivým, transparentním a konkurenčním způsobem by měla být stanovena ve vzorových grantových dohodách (viz čl. 19 odst. 1 písm. a)). |
| --- | --- |

54.

Účetní dvůr zastává názor, že ačkoli se uznává, že právní subjekty, které přistoupí k probíhající akci, by měly být vybrány spravedlivým, transparentním a konkurenčním způsobem, požadavek zveřejňovat „vyhlášení soutěže“ (46) by byl jak příliš nákladný, tak i časově náročný, pokud jde o organizaci. V praxi by se při použití takovéhoto postupu většině konsorcií nepodařilo své složení změnit. Účetní dvůr proto doporučuje čl. 26 odst. 3 vypustit. Účetní dvůr však zastává názor, že povinnost vybrat právní subjekty, které se připojí k probíhající akci, spravedlivým, transparentním a konkurenčním způsobem by měla být stanovena ve vzorových grantových dohodách (viz čl. 19 odst. 1 písm. a)).

| 55. | Pouze v těch případech, kdy je změnou složení konsorcia ohrožen vědecký záměr a evropský charakter akce vyžadovaný právními předpisy, by Komise měla mít právo vznést vůči takovéto změně námitky. Ve všech ostatních případech by to mělo být povinností právních subjektů podílejících se na nepřímé akci (viz čl. 26 odst. 4). |
| --- | --- |

55.

Pouze v těch případech, kdy je změnou složení konsorcia ohrožen vědecký záměr a evropský charakter akce vyžadovaný právními předpisy, by Komise měla mít právo vznést vůči takovéto změně námitky. Ve všech ostatních případech by to mělo být povinností právních subjektů podílejících se na nepřímé akci (viz čl. 26 odst. 4).

V „pravidlech pro účast“ by mělo být výslovně uvedeno využití přezkumů jako nástroje sledování nepřímých akcí

| 56. | Účetní dvůr doporučuje objasnit právní povinnost Komise sledovat provádění nepřímých akcí a programu, která se vztahuje i na předchozí rámcové programy pro VTR (viz také článek 7 „rozhodnutí“) (47). Podle názoru Účetního dvora by sledování prováděné Komisí mělo výslovně zahrnovat přezkumy (nebo slyšení) jako alternativní přístup ke sledování (viz čl. 19 odst. 4 a čl. 27 odst. 2). Tyto přezkumy by mimoto mohly být využity, pokud se má posoudit možné ukončení akce nebo účasti určitého právního subjektu (viz čl. 18 odst. 5). Pokud jde o jmenování odborníků pro hodnocení návrhů (viz bod 40), Účetní dvůr se domnívá, že sledování „hraničního“ výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky a financovaného v rámci ERV by mělo být odpovědností „vědecké rady“ nebo jejích příslušných podvýborů (viz čl. 27 odst. 6). |
| --- | --- |

56.

Účetní dvůr doporučuje objasnit právní povinnost Komise sledovat provádění nepřímých akcí a programu, která se vztahuje i na předchozí rámcové programy pro VTR (viz také článek 7 „rozhodnutí“) (47). Podle názoru Účetního dvora by sledování prováděné Komisí mělo výslovně zahrnovat přezkumy (nebo slyšení) jako alternativní přístup ke sledování (viz čl. 19 odst. 4 a čl. 27 odst. 2). Tyto přezkumy by mimoto mohly být využity, pokud se má posoudit možné ukončení akce nebo účasti určitého právního subjektu (viz čl. 18 odst. 5). Pokud jde o jmenování odborníků pro hodnocení návrhů (viz bod 40), Účetní dvůr se domnívá, že sledování „hraničního“ výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky a financovaného v rámci ERV by mělo být odpovědností „vědecké rady“ nebo jejích příslušných podvýborů (viz čl. 27 odst. 6).

Výsledky sledování programu musí být předloženy programovému výboru složenému ze zástupců členských států

| 57. | Jak dokládají audity Účetního dvora, při sledování rámcových programů pro VTR hrají důležitou roli programové výbory. Účetní dvůr se proto domnívá, že v „pravidlech pro účast“ by mělo být stanoveno, že výsledky sledování programu ze strany Komise, včetně výsledků týkajících se předchozích rámcových programů pro VTR, musí být předkládány programovému výboru složenému ze zástupců členských států v souladu s článkem 202 Smlouvy o založení Evropského společenství (viz 17. bod odůvodnění a článek 27). |
| --- | --- |

57.

Jak dokládají audity Účetního dvora, při sledování rámcových programů pro VTR hrají důležitou roli programové výbory. Účetní dvůr se proto domnívá, že v „pravidlech pro účast“ by mělo být stanoveno, že výsledky sledování programu ze strany Komise, včetně výsledků týkajících se předchozích rámcových programů pro VTR, musí být předkládány programovému výboru složenému ze zástupců členských států v souladu s článkem 202 Smlouvy o založení Evropského společenství (viz 17. bod odůvodnění a článek 27).

Oddíl 3: Finanční příspěvek Společenství (články 29 až 38)

Účetní dvůr vítá návrhy na zjednodušení systémů financování

| 58. | Účetní dvůr vítá návrhy na zjednodušení systémů financování (48). Komise by však v „pravidlech pro účast“ měla objasnit, jaké typy akcí, formy grantů, zvláštní činnosti a druhy nákladů (tj. přímé nebo nepřímé) budou financovány pevnými částkami, včetně násobků jednotkových nákladů, nebo paušálními částkami. Podle názoru Účetního dvora musí být v tomto ohledu právní základ explicitní, a tak od počátku sedmého rámcového programu zajistit pro účastníky právní jistotu, pokud jde o pravidla financování (viz článek 30). |
| --- | --- |

58.

Účetní dvůr vítá návrhy na zjednodušení systémů financování (48). Komise by však v „pravidlech pro účast“ měla objasnit, jaké typy akcí, formy grantů, zvláštní činnosti a druhy nákladů (tj. přímé nebo nepřímé) budou financovány pevnými částkami, včetně násobků jednotkových nákladů, nebo paušálními částkami. Podle názoru Účetního dvora musí být v tomto ohledu právní základ explicitní, a tak od počátku sedmého rámcového programu zajistit pro účastníky právní jistotu, pokud jde o pravidla financování (viz článek 30).

Paušální částky za celé akce by se měly používat pouze tam, kde je to vhodné

| 59. | Vzhledem k rozsahu většiny nepřímých akcí se Účetní dvůr domnívá, že paušální částky jsou vhodné pro jasně definované pracovní moduly v rámci každého projektu, případně spojené s dosažením určitých milníků. Tyto paušální částky by měly být stanoveny také na základě důkladného projednání. Praktický problém s použitím paušálních částek vzniká v okamžiku platby, kdy Komise bude muset posoudit, nakolik byly tyto pracovní moduly v souladu s dohodou dokončeny. Potíže při provádění tohoto režimu by vznikly zejména v situacích, kdy by došlo k opoždění pracovních modulů, nebo pokud by byly dokončeny jen částečně či nahrazeny jinými činnostmi. Pokud jde o paušální částky za celé akce, včetně částek navrhovaných pro „sítě excelence“ v článku 35, Účetní dvůr doporučuje obezřetnější přístup (viz také body 78 až 79). |
| --- | --- |

59.

Vzhledem k rozsahu většiny nepřímých akcí se Účetní dvůr domnívá, že paušální částky jsou vhodné pro jasně definované pracovní moduly v rámci každého projektu, případně spojené s dosažením určitých milníků. Tyto paušální částky by měly být stanoveny také na základě důkladného projednání. Praktický problém s použitím paušálních částek vzniká v okamžiku platby, kdy Komise bude muset posoudit, nakolik byly tyto pracovní moduly v souladu s dohodou dokončeny. Potíže při provádění tohoto režimu by vznikly zejména v situacích, kdy by došlo k opoždění pracovních modulů, nebo pokud by byly dokončeny jen částečně či nahrazeny jinými činnostmi. Pokud jde o paušální částky za celé akce, včetně částek navrhovaných pro „sítě excelence“ v článku 35, Účetní dvůr doporučuje obezřetnější přístup (viz také body 78 až 79).

| 60. | Poněvadž ze strany Komise neexistuje podrobnější návrh, Účetní dvůr doporučuje, aby se použití paušálních částek za celé akce omezilo na „koordinační a podpůrné akce“ a „podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků“ stanovené v příloze III části a) „rozhodnutí“ (viz čl. 30 odst. 1 „pravidel pro účast“). Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby dále uvážila rozsáhlejší využití paušálních částek za celé akce. To by mohlo být zahrnuto do právního základu na základě průběžného hodnocení „pravidel pro účast“ (viz článek 54). |
| --- | --- |

60.

Poněvadž ze strany Komise neexistuje podrobnější návrh, Účetní dvůr doporučuje, aby se použití paušálních částek za celé akce omezilo na „koordinační a podpůrné akce“ a „podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků“ stanovené v příloze III části a) „rozhodnutí“ (viz čl. 30 odst. 1 „pravidel pro účast“). Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby dále uvážila rozsáhlejší využití paušálních částek za celé akce. To by mohlo být zahrnuto do právního základu na základě průběžného hodnocení „pravidel pro účast“ (viz článek 54).

| 61. | Navíc, návrh Komise v čl. 30 odst. 2 o výpočtu finančního příspěvku Společenství je nekonsistentní a je nutno jej vyjasnit s použitím přesné terminologie (tj. „maximální finanční příspěvek Společenství“, který se stanoví na základě „rozpočtu odhadovaných nákladů“) (49). |
| --- | --- |

61.

Navíc, návrh Komise v čl. 30 odst. 2 o výpočtu finančního příspěvku Společenství je nekonsistentní a je nutno jej vyjasnit s použitím přesné terminologie (tj. „maximální finanční příspěvek Společenství“, který se stanoví na základě „rozpočtu odhadovaných nákladů“) (49).

Musí být zajištěn soulad se zásadou „neziskovosti“

| 62. | Na základě návrhu revidovaného finančního nařízení předloženého Komisí bude možné za příjemce grantu považovat „nepřímou akci“ jako celek, čímž bude v zásadě umožněno, aby v případě akcí, na nichž se podílí více partnerů, jednotliví účastníci dosahovali zisku (50). Proto v článku 31 „pravidel pro účast“ by mělo být vyjasněno, že zásada „neziskovosti“ se vztahuje na každého účastníka nepřímé akce. |
| --- | --- |

62.

Na základě návrhu revidovaného finančního nařízení předloženého Komisí bude možné za příjemce grantu považovat „nepřímou akci“ jako celek, čímž bude v zásadě umožněno, aby v případě akcí, na nichž se podílí více partnerů, jednotliví účastníci dosahovali zisku (50). Proto v článku 31 „pravidel pro účast“ by mělo být vyjasněno, že zásada „neziskovosti“ se vztahuje na každého účastníka nepřímé akce.

Pravidla upravující náhradu nákladů musí být založena na účetních zásadách každého účastníka a jeho postupech účtování nákladů

| 63. | Účetní dvůr doporučuje, aby čl. 31 odst. 3 písm. c) odkazoval na účetní zásady země, v níž je právní subjekt usazen, a na obvyklé „postupy účtování nákladů“ používané účastníkem. Podle názoru Účetního dvora kromě toho znění „výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce“ postačuje k tomu, aby bylo zajištěno, že jsou uhrazeny pouze náklady nezbytné pro provedení akce. |
| --- | --- |

63.

Účetní dvůr doporučuje, aby čl. 31 odst. 3 písm. c) odkazoval na účetní zásady země, v níž je právní subjekt usazen, a na obvyklé „postupy účtování nákladů“ používané účastníkem. Podle názoru Účetního dvora kromě toho znění „výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce“ postačuje k tomu, aby bylo zajištěno, že jsou uhrazeny pouze náklady nezbytné pro provedení akce.

| 64. | Účetní dvůr je názoru, že za nezpůsobilé náklady by měly být považovány pouze vrácené nepřímé daně. V praxi nemají některé typy zúčastněných právních subjektů (např. nevládní organizace, nadace, sdružení) a fyzické osoby možnost vrácení nepřímých daní, např. daně z přidané hodnoty (DPH) (51). Tyto představují pro účastníka náklady a v takových případech by se nepřímé daně, které se nevracejí, měly hradit (viz čl. 31 odst. 3 písm. e)). |
| --- | --- |

64.

Účetní dvůr je názoru, že za nezpůsobilé náklady by měly být považovány pouze vrácené nepřímé daně. V praxi nemají některé typy zúčastněných právních subjektů (např. nevládní organizace, nadace, sdružení) a fyzické osoby možnost vrácení nepřímých daní, např. daně z přidané hodnoty (DPH) (51). Tyto představují pro účastníka náklady a v takových případech by se nepřímé daně, které se nevracejí, měly hradit (viz čl. 31 odst. 3 písm. e)).

| 65. | Zásady „řádného finančního řízení“ ve finančním nařízení však nejsou nutně součástí účetních zásad účastníka a jeho postupů pro účtování nákladů. Účetní dvůr proto doporučuje druhou polovinu věty v čl. 31 odst. 3 písm. c) vypustit. |
| --- | --- |

65.

Zásady „řádného finančního řízení“ ve finančním nařízení však nejsou nutně součástí účetních zásad účastníka a jeho postupů pro účtování nákladů. Účetní dvůr proto doporučuje druhou polovinu věty v čl. 31 odst. 3 písm. c) vypustit.

Alternativní návrh na určování finančního příspěvku Společenství transparentním, přímočarým a z hlediska správy jednoduchým způsobem

| 66. | Účetní dvůr několikrát navrhoval zjednodušený systém náhrady způsobilých nákladů v rámci rámcových programů pro VTR (52). Podle názoru Účetního dvora by měl být systém pro výpočet a vykazování nákladů a určení finančního příspěvku Společenství založen na jednotném systému nákladů (viz bod 94), měl by být použitelný na všechny režimy financování a dostatečně pružný, aby jej mohly používat všechny typy právních subjektů podílejících se na nepřímých akcích. Aby byl systém transparentní, přímočarý a z hlediska správy jednoduchý, měly by se při vykazování vzniklých nákladů pokud možno použít obvyklé účetní postupy účastníka (pro účtování nákladů). |
| --- | --- |

66.

Účetní dvůr několikrát navrhoval zjednodušený systém náhrady způsobilých nákladů v rámci rámcových programů pro VTR (52). Podle názoru Účetního dvora by měl být systém pro výpočet a vykazování nákladů a určení finančního příspěvku Společenství založen na jednotném systému nákladů (viz bod 94), měl by být použitelný na všechny režimy financování a dostatečně pružný, aby jej mohly používat všechny typy právních subjektů podílejících se na nepřímých akcích. Aby byl systém transparentní, přímočarý a z hlediska správy jednoduchý, měly by se při vykazování vzniklých nákladů pokud možno použít obvyklé účetní postupy účastníka (pro účtování nákladů).

Tři kategorie přímých nákladů

| 67. | Takovýto zjednodušený systém by obsahoval tři kategorie přímých nákladů („osobní náklady“, „cestovní výdaje a denní diety“ a „ostatní specifické náklady“), které jsou snadno identifikovatelné v účetním systému (pro účtování nákladů) kteréhokoli účastníka a lze je z něj snadno odvodit.






  — | „Osobní náklady“ jsou hlavní kategorií přímých nákladů vzniklých při provádění nepřímých akcí. Tato kategorie nákladů má zahrnovat odměny a související poplatky pro pracovníky přímo zaměstnávané zúčastněným právním subjektem v rámci mezí a za podmínek stanovených v pracovních smlouvách. U systému, který je založen na náhradě skutečně vzniklých nákladů, je nezbytné doložit pracovní dobu pracovníků, kdy se podíleli na nepřímé akci, aby mohly být příslušné osobní náklady správně přiděleny. Co se týče zaznamenávání pracovní doby, Komise by měla stanovit minimální požadavky platné pro všechny účastníky. V souladu s návrhem Komise Účetní dvůr rovněž doporučuje povolit zjednodušenou metodu výpočtu, např. použití rozpočtových nákladů, průměrných nákladů nebo násobků jednotkových nákladů, specifických sazeb pro určité kategorie, za předpokladu, že jsou stanoveny v souladu s běžnými postupy účastníka pro účtování nákladů a že se významně neodchylují od skutečných nákladů. |
| --- | --- | --- |

67.

Takovýto zjednodušený systém by obsahoval tři kategorie přímých nákladů („osobní náklady“, „cestovní výdaje a denní diety“ a „ostatní specifické náklady“), které jsou snadno identifikovatelné v účetním systému (pro účtování nákladů) kteréhokoli účastníka a lze je z něj snadno odvodit.

—

„Osobní náklady“ jsou hlavní kategorií přímých nákladů vzniklých při provádění nepřímých akcí. Tato kategorie nákladů má zahrnovat odměny a související poplatky pro pracovníky přímo zaměstnávané zúčastněným právním subjektem v rámci mezí a za podmínek stanovených v pracovních smlouvách. U systému, který je založen na náhradě skutečně vzniklých nákladů, je nezbytné doložit pracovní dobu pracovníků, kdy se podíleli na nepřímé akci, aby mohly být příslušné osobní náklady správně přiděleny. Co se týče zaznamenávání pracovní doby, Komise by měla stanovit minimální požadavky platné pro všechny účastníky. V souladu s návrhem Komise Účetní dvůr rovněž doporučuje povolit zjednodušenou metodu výpočtu, např. použití rozpočtových nákladů, průměrných nákladů nebo násobků jednotkových nákladů, specifických sazeb pro určité kategorie, za předpokladu, že jsou stanoveny v souladu s běžnými postupy účastníka pro účtování nákladů a že se významně neodchylují od skutečných nákladů.

| — | „Cestovní výdaje a denní diety“ jsou navrhovány jako druhá kategorie, zejména proto, že tyto náklady mohou u některých specifických akcí představovat velkou část celkových nákladů. Účetní dvůr opět doporučuje zjednodušenou metodu výpočtu s použitím násobků jednotkových nákladů za předpokladu, že tyto jsou stanoveny v souladu s obvyklými postupy účastníka pro účtování nákladů a že se významně neodchylují od skutečných nákladů. Popřípadě mohou být takovéto násobky jednotkových nákladů stanoveny Komisí. |
| --- | --- |

—

„Cestovní výdaje a denní diety“ jsou navrhovány jako druhá kategorie, zejména proto, že tyto náklady mohou u některých specifických akcí představovat velkou část celkových nákladů. Účetní dvůr opět doporučuje zjednodušenou metodu výpočtu s použitím násobků jednotkových nákladů za předpokladu, že tyto jsou stanoveny v souladu s obvyklými postupy účastníka pro účtování nákladů a že se významně neodchylují od skutečných nákladů. Popřípadě mohou být takovéto násobky jednotkových nákladů stanoveny Komisí.

| — | Pro všechny ostatní přímé náklady Účetní dvůr doporučuje zavést třetí kategorii, „ostatní specifické náklady“. Tuto kategorii by bylo možno použít pro mimořádné položky, např. předměty dlouhodobé spotřeby, nákladný spotřební materiál, subdodávky, ale také uživatelské poplatky, které mají být účtovány, pokud v grantové dohodě byl pro takovéto položky stanoven rozpočet odhadovaných způsobilých nákladů. V tomto smyslu se bude způsobilost, nezbytnost a přiměřenost odhadovaných nákladů v této kategorii posuzovat během hodnocení a projednávání návrhů a bude dohodnuta s Komisí v grantové dohodě. V důsledku toho budou mít účastníci právní jistotu, že jim takovéto náklady budou uhrazeny, pokud vzniknou, nebude-li překročen rozpočet odhadovaných nákladů. Alternativně by mohly být na financování položek zahrnutých do této kategorie nákladů použity rovněž paušální částky. |
| --- | --- |

—

Pro všechny ostatní přímé náklady Účetní dvůr doporučuje zavést třetí kategorii, „ostatní specifické náklady“. Tuto kategorii by bylo možno použít pro mimořádné položky, např. předměty dlouhodobé spotřeby, nákladný spotřební materiál, subdodávky, ale také uživatelské poplatky, které mají být účtovány, pokud v grantové dohodě byl pro takovéto položky stanoven rozpočet odhadovaných způsobilých nákladů. V tomto smyslu se bude způsobilost, nezbytnost a přiměřenost odhadovaných nákladů v této kategorii posuzovat během hodnocení a projednávání návrhů a bude dohodnuta s Komisí v grantové dohodě. V důsledku toho budou mít účastníci právní jistotu, že jim takovéto náklady budou uhrazeny, pokud vzniknou, nebude-li překročen rozpočet odhadovaných nákladů. Alternativně by mohly být na financování položek zahrnutých do této kategorie nákladů použity rovněž paušální částky.

Nepřímé náklady založené na dojednaných pevných částkách

| 68. | Návrh Komise je nejasný v tom, jaké pevné částky se budou používat na pokrytí nepřímých způsobilých nákladů (tj. zda tato pevná částka odpovídá 20% sazbě pro pevnou částku úplných nákladů v rámci šestého rámcového programu nebo 7% sazbě stanovené finančním nařízením jako standardní režim). Nejasné jsou rovněž podmínky, za nichž si účastníci mohou zvolit tento systém pevných částek. |
| --- | --- |

68.

Návrh Komise je nejasný v tom, jaké pevné částky se budou používat na pokrytí nepřímých způsobilých nákladů (tj. zda tato pevná částka odpovídá 20% sazbě pro pevnou částku úplných nákladů v rámci šestého rámcového programu nebo 7% sazbě stanovené finančním nařízením jako standardní režim). Nejasné jsou rovněž podmínky, za nichž si účastníci mohou zvolit tento systém pevných částek.

| 69. | Na rozdíl od návrhu Komise se Účetní dvůr domnívá, že partneři by měli být schopni účtovat pevné částky stanovené v souladu s jejich běžnými postupy pro účtování nákladů (viz bod 38). „Přiměřenost“ takovýchto částek by bylo nutno prokázat během projednávání návrhu na základě účetních informací účastníků a měl by ji osvědčit externí auditor při předkládání osvědčení o auditu (viz čl. 34 písm. a)). |
| --- | --- |

69.

Na rozdíl od návrhu Komise se Účetní dvůr domnívá, že partneři by měli být schopni účtovat pevné částky stanovené v souladu s jejich běžnými postupy pro účtování nákladů (viz bod 38). „Přiměřenost“ takovýchto částek by bylo nutno prokázat během projednávání návrhu na základě účetních informací účastníků a měl by ji osvědčit externí auditor při předkládání osvědčení o auditu (viz čl. 34 písm. a)).

| 70. | Podle mínění Účetního dvora by použití takovýchto dojednaných pevných částek výrazně zjednodušilo vykazování nákladů Komisi. Pouze tím, že účastníci budou moci používat vlastní systém účtování nákladů k výpočtu a vykazování skutečně vzniklých nákladů, se budou moci zúčastnit v úplném souladu jak s jejich vnitřními pravidly, tak i „pravidly pro účast“. V praxi by to znamenalo, že účastníci by mohli účtovat sazby nepřímých nákladů, které významně přesahují 20 % přímých nákladů v rámci předchozích rámcových programů pro VTR (53). |
| --- | --- |

70.

Podle mínění Účetního dvora by použití takovýchto dojednaných pevných částek výrazně zjednodušilo vykazování nákladů Komisi. Pouze tím, že účastníci budou moci používat vlastní systém účtování nákladů k výpočtu a vykazování skutečně vzniklých nákladů, se budou moci zúčastnit v úplném souladu jak s jejich vnitřními pravidly, tak i „pravidly pro účast“. V praxi by to znamenalo, že účastníci by mohli účtovat sazby nepřímých nákladů, které významně přesahují 20 % přímých nákladů v rámci předchozích rámcových programů pro VTR (53).

Zvýšení maximálního podílu na financování je odůvodněné pouze vytvořením jednotného systému nákladů

| 71. | Na rozdíl od předchozích rámcových programů pro VTR Komise v článku 33 pro sedmý rámcový program navrhuje zvýšení maximálních podílů na financování (tj. sazeb náhrad nákladů) z 50 % na 75 % u veřejných orgánů, institucí středního nebo vyššího vzdělávání, výzkumných organizací a malých a středních podniků a zároveň zavedení jednotného systému náhrady nákladů. V praxi to znamená, že skončí systém dodatečných nákladů používaný převážně veřejnými orgány a institucemi vyššího vzdělávání a systém úplných nákladů. Účetní dvůr v minulosti systém dodatečných nákladů kritizoval, jelikož neumožňuje ověřit podíl účastníků na spolufinancování a v praxi často diskriminoval právní subjekty, které používají systém úplných nákladů (54). |
| --- | --- |

71.

Na rozdíl od předchozích rámcových programů pro VTR Komise v článku 33 pro sedmý rámcový program navrhuje zvýšení maximálních podílů na financování (tj. sazeb náhrad nákladů) z 50 % na 75 % u veřejných orgánů, institucí středního nebo vyššího vzdělávání, výzkumných organizací a malých a středních podniků a zároveň zavedení jednotného systému náhrady nákladů. V praxi to znamená, že skončí systém dodatečných nákladů používaný převážně veřejnými orgány a institucemi vyššího vzdělávání a systém úplných nákladů. Účetní dvůr v minulosti systém dodatečných nákladů kritizoval, jelikož neumožňuje ověřit podíl účastníků na spolufinancování a v praxi často diskriminoval právní subjekty, které používají systém úplných nákladů (54).

| 72. | Účetní dvůr proto plně podporuje návrh Komise, protože:






  — | maximální podíl financování zůstane v mezích stanovených pravidly pro státní podporu (viz bod 15), |
| --- | --- | --- |

72.

Účetní dvůr proto plně podporuje návrh Komise, protože:

—

maximální podíl financování zůstane v mezích stanovených pravidly pro státní podporu (viz bod 15),

| — | celkový dopad na financování účastníků bude neutrální nebo dokonce výhodnější pro ty právní subjekty, které splňovaly pravidla systému dodatečných nákladů v předchozích rámcových programech pro VTR. |
| --- | --- |

—

celkový dopad na financování účastníků bude neutrální nebo dokonce výhodnější pro ty právní subjekty, které splňovaly pravidla systému dodatečných nákladů v předchozích rámcových programech pro VTR.

Účinky zrušení tradičního systému dodatečných nákladů na financování účastníků budou kompenzovány zvýšením maximálního podílu na financování. Tímto způsobem návrh Komise předchází situaci, kdy by sedmý rámcový program v porovnání s předchozími rámcovými programy pro VTR jen poskytoval větší finanční prostředky za v podstatně stejnou výzkumnou práci.

| 73. | Co se týče návrhu Komise financovat některé činnosti v rámci nepřímé akce až do výše 100 % způsobilých nákladů, Účetní dvůr se domnívá, že tato výše může být odůvodněná pouze u činností souvisejících s řízením a odbornou přípravou a že „pravidla pro účast“ by měla jasně uvádět, že tuto výši nelze v žádném případě zobecňovat (viz čl. 33 odst. 4). |
| --- | --- |

73.

Co se týče návrhu Komise financovat některé činnosti v rámci nepřímé akce až do výše 100 % způsobilých nákladů, Účetní dvůr se domnívá, že tato výše může být odůvodněná pouze u činností souvisejících s řízením a odbornou přípravou a že „pravidla pro účast“ by měla jasně uvádět, že tuto výši nelze v žádném případě zobecňovat (viz čl. 33 odst. 4).

Ustanovení týkající se vykazování nákladů a osvědčení o auditu nejsou dostatečně jasná

| 74. | Podle názoru Účetního dvora by pro každé období měly být vykazovány všechny náklady, čímž by bylo zaručeno, že Komise bude mít prostředek k ověření účelného spolufinancování nepřímé akce (viz článek 34). |
| --- | --- |

74.

Podle názoru Účetního dvora by pro každé období měly být vykazovány všechny náklady, čímž by bylo zaručeno, že Komise bude mít prostředek k ověření účelného spolufinancování nepřímé akce (viz článek 34).

| 75. | Účetní dvůr je názoru, že „pravidla pro účast“ by měla stanovit rozsah a obsah osvědčení o auditu (viz čl. 34 písm. a)) (55). V souladu s finančním nařízením (56) a „pravidly pro účast“ osvědčení o auditu musí poskytovat záruku, že:






  — | náklady oznámené účastníkem jsou způsobilé, |
| --- | --- | --- |

75.

Účetní dvůr je názoru, že „pravidla pro účast“ by měla stanovit rozsah a obsah osvědčení o auditu (viz čl. 34 písm. a)) (55). V souladu s finančním nařízením (56) a „pravidly pro účast“ osvědčení o auditu musí poskytovat záruku, že:

—

náklady oznámené účastníkem jsou způsobilé,

| — | náklady, finanční úroky vzniklé z předběžného financování a příjmy byly správně určeny a jsou doloženy odpovídajícími podpůrnými doklady. |
| --- | --- |

—

náklady, finanční úroky vzniklé z předběžného financování a příjmy byly správně určeny a jsou doloženy odpovídajícími podpůrnými doklady.

| 76. | Osvědčení o auditu vystaví externí auditor nebo v případě veřejných orgánů příslušný státní úředník. Externí auditor musí splňovat požadavky stanovené v souladu s 8. směrnicí Rady 84/253/EHS ze dne 10. dubna 1984 (57). Příslušnost státních úředníků určí příslušné orgány podle vnitrostátních právních předpisů. Externí auditor nebo v případě veřejných orgánů příslušný státní úředník vystavující osvědčení o auditu musí být nezávislý na účastníkovi pověřeném výběrem auditora. |
| --- | --- |

76.

Osvědčení o auditu vystaví externí auditor nebo v případě veřejných orgánů příslušný státní úředník. Externí auditor musí splňovat požadavky stanovené v souladu s 8. směrnicí Rady 84/253/EHS ze dne 10. dubna 1984 (57). Příslušnost státních úředníků určí příslušné orgány podle vnitrostátních právních předpisů. Externí auditor nebo v případě veřejných orgánů příslušný státní úředník vystavující osvědčení o auditu musí být nezávislý na účastníkovi pověřeném výběrem auditora.

| 77. | Osvědčení o auditu jsou jedním ze základních prvků vnitřních kontrol Komise. Podle názoru Účetního dvora to vyžaduje, aby Komise měla přístup k dokumentaci a pracovním dokumentům externích auditorů. Tato povinnost týkající se zajištění přístupu by měla být vložena do vzorových grantových dohod a smlouvy s externím auditorem. |
| --- | --- |

77.

Osvědčení o auditu jsou jedním ze základních prvků vnitřních kontrol Komise. Podle názoru Účetního dvora to vyžaduje, aby Komise měla přístup k dokumentaci a pracovním dokumentům externích auditorů. Tato povinnost týkající se zajištění přístupu by měla být vložena do vzorových grantových dohod a smlouvy s externím auditorem.

Na „sítě excelence“ by se neměla vztahovat žádná zvláštní pravidla financování

| 78. | Účetní dvůr zastává názor, že na „sítě excelence“ by se neměla vztahovat žádná zvláštní pravidla, a proto by se článek 35 měl vypustit (viz také bod 59). Rovněž není jasné, jak Komise stanovila paušální částku ve výši 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka. Není patrné, že by tato částka byla stanovena na základě posouzení doloženého důkazy, které se týká struktury nákladů probíhajících „sítí excelence“ v rámci šestého rámcového programu. Stanovení uměle určené částky mimoto diskriminuje ty právní subjekty, které jsou usazeny v členských státech nebo přidružených zemí s vyšší nominální mzdou. |
| --- | --- |

78.

Účetní dvůr zastává názor, že na „sítě excelence“ by se neměla vztahovat žádná zvláštní pravidla, a proto by se článek 35 měl vypustit (viz také bod 59). Rovněž není jasné, jak Komise stanovila paušální částku ve výši 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka. Není patrné, že by tato částka byla stanovena na základě posouzení doloženého důkazy, které se týká struktury nákladů probíhajících „sítí excelence“ v rámci šestého rámcového programu. Stanovení uměle určené částky mimoto diskriminuje ty právní subjekty, které jsou usazeny v členských státech nebo přidružených zemí s vyšší nominální mzdou.

| 79. | Navrhovaný mechanismus financování kromě toho není v souladu s cílem podporovat integraci subjektů zapojených do sítě, jak je stanoveno v „rozhodnutí“, příloze III části a) 2. „Sítě excelence“. Jak je v současnosti v „pravidlech pro účast“ navrhován, mechanismus nepřímo umožňuje spolufinancování výzkumných činností, a nikoli činností přispívajících k integraci činností prováděných v rámci dlouhodobější spolupráce. |
| --- | --- |

79.

Navrhovaný mechanismus financování kromě toho není v souladu s cílem podporovat integraci subjektů zapojených do sítě, jak je stanoveno v „rozhodnutí“, příloze III části a) 2. „Sítě excelence“. Jak je v současnosti v „pravidlech pro účast“ navrhován, mechanismus nepřímo umožňuje spolufinancování výzkumných činností, a nikoli činností přispívajících k integraci činností prováděných v rámci dlouhodobější spolupráce.

„Záruční fond“ nevyřeší potíže příjemců

| 80. | Podle zkušeností Účetního dvora jsou hlavními správními problémy, na něž účastníci při jednání s Komisí narážejí, nestandardizované požadavky útvarů Komise při ověřování právní a finanční životaschopnosti účastníků a nadměrné a často opakující se žádosti o informace (viz body 34 až 36). |
| --- | --- |

80.

Podle zkušeností Účetního dvora jsou hlavními správními problémy, na něž účastníci při jednání s Komisí narážejí, nestandardizované požadavky útvarů Komise při ověřování právní a finanční životaschopnosti účastníků a nadměrné a často opakující se žádosti o informace (viz body 34 až 36).

| 81. | Vytvoření „záručního fondu“ však tyto obtíže účastníků nevyřeší a kromě toho není pravděpodobné, že by bylo efektivní z hlediska nákladů (viz 20. bod odůvodnění a článek 38) (58):






  — | za prvé, vytvořením takovéhoto mechanismu nelze zrušit povinnosti podle článku 118 finančního nařízení (článek 182 prováděcích pravidel) (59). Tyto povinnosti vznikají především v souvislosti s předběžným financováním poskytnutým Společenstvím (obvykle 80 % ročních splátek), |
| --- | --- | --- |

81.

Vytvoření „záručního fondu“ však tyto obtíže účastníků nevyřeší a kromě toho není pravděpodobné, že by bylo efektivní z hlediska nákladů (viz 20. bod odůvodnění a článek 38) (58):

—

za prvé, vytvořením takovéhoto mechanismu nelze zrušit povinnosti podle článku 118 finančního nařízení (článek 182 prováděcích pravidel) (59). Tyto povinnosti vznikají především v souvislosti s předběžným financováním poskytnutým Společenstvím (obvykle 80 % ročních splátek),

| — | za druhé, pokud by záruční fond byl mechanismem „pojištění“, účastníci se stabilní finanční situací by kryli rizika spojená s účastníky potenciálně neplnícími své závazky, většinou malými a středními podniky. Tato rizika by byla rozložena na všechny akce financované v rámci rámcového programu pro VTR, a to včetně akcí, na nichž se ti, kteří do fondu platí, nepodílejí, |
| --- | --- |

—

za druhé, pokud by záruční fond byl mechanismem „pojištění“, účastníci se stabilní finanční situací by kryli rizika spojená s účastníky potenciálně neplnícími své závazky, většinou malými a středními podniky. Tato rizika by byla rozložena na všechny akce financované v rámci rámcového programu pro VTR, a to včetně akcí, na nichž se ti, kteří do fondu platí, nepodílejí,

| — | za třetí, návrh Komise výrazně rozlišuje mezi různými typy právních subjektů, a tím odrazuje od účasti na rámcových programech pro VTR neveřejné subjekty (60). Snižuje rovněž finanční prostředky, které jsou k dispozici pro výzkum, |
| --- | --- |

—

za třetí, návrh Komise výrazně rozlišuje mezi různými typy právních subjektů, a tím odrazuje od účasti na rámcových programech pro VTR neveřejné subjekty (60). Snižuje rovněž finanční prostředky, které jsou k dispozici pro výzkum,

| — | za čtvrté, počet skutečných případů, kdy právní subjekty nesplnily své závazky vůči Komisi v rámci předchozích rámcových programů, je mimořádně malý, |
| --- | --- |

—

za čtvrté, počet skutečných případů, kdy právní subjekty nesplnily své závazky vůči Komisi v rámci předchozích rámcových programů, je mimořádně malý,

| — | za páté, „záruční fond“ by kryl finanční riziko, které pro rozpočet Společenství představují třetí strany, tím, že by odváděl prostředky od vědy, |
| --- | --- |

—

za páté, „záruční fond“ by kryl finanční riziko, které pro rozpočet Společenství představují třetí strany, tím, že by odváděl prostředky od vědy,

| — | konečně, návrh Komise nevysvětluje, co se stane s prostředky, které nejsou potřeba na úhradu ztrát způsobených účastníky, kteří nesplní své závazky. Podle názoru Účetního dvora a v souladu se zásadou ročního rozpočtu a zásadou obecnosti, které jsou základem finančního nařízení, nadbytečné prostředky, které nelze přidělit rámcovému programu jako příjmy, nebudou k dispozici pro výzkum (61). |
| --- | --- |

—

konečně, návrh Komise nevysvětluje, co se stane s prostředky, které nejsou potřeba na úhradu ztrát způsobených účastníky, kteří nesplní své závazky. Podle názoru Účetního dvora a v souladu se zásadou ročního rozpočtu a zásadou obecnosti, které jsou základem finančního nařízení, nadbytečné prostředky, které nelze přidělit rámcovému programu jako příjmy, nebudou k dispozici pro výzkum (61).

Účetní dvůr proto navrhuje 20. bod odůvodnění a článek 38 vypustit.

Kapitola III: Šíření a využívání výstupu a přístupová práva (články 39 až 52)

Zajištění přístupových práv k výstupu pro přidružené subjekty

| 82. | V případě účastníků z průmyslu nejsou často příslušné podklady pro nepřímou akci ve vlastnictví zúčastněných právních subjektů, ale jiného subjektu v rámci průmyslové skupiny. Podle mínění Účetního dvora a v souladu s povinností využívat výstup stanovenou v čl. 46 odst. 1 by přístupová práva k výstupu měla být udělena rovněž přidruženým subjektům účastníků nepřímé akce s výhradou určitých podmínek (viz článek 42 a články 49 až 50). Přidružená společnost musí zejména:






  — | být usazena v členském státě nebo v přidružené zemi, |
| --- | --- | --- |

82.

V případě účastníků z průmyslu nejsou často příslušné podklady pro nepřímou akci ve vlastnictví zúčastněných právních subjektů, ale jiného subjektu v rámci průmyslové skupiny. Podle mínění Účetního dvora a v souladu s povinností využívat výstup stanovenou v čl. 46 odst. 1 by přístupová práva k výstupu měla být udělena rovněž přidruženým subjektům účastníků nepřímé akce s výhradou určitých podmínek (viz článek 42 a články 49 až 50). Přidružená společnost musí zejména:

—

být usazena v členském státě nebo v přidružené zemi,

| — | poskytnout vzájemná přístupová práva s ohledem na podklady, jejichž držitelem je a které jsou zapotřebí k využívání výstupu, |
| --- | --- |

—

poskytnout vzájemná přístupová práva s ohledem na podklady, jejichž držitelem je a které jsou zapotřebí k využívání výstupu,

| — | splňovat povinnosti týkající se důvěrnosti v souladu s článkem 3. |
| --- | --- |

—

splňovat povinnosti týkající se důvěrnosti v souladu s článkem 3.

Návrh Účetního dvora týkající se vzájemných přístupových práv pro přidružené subjekty by odstranil tento odrazující prvek, a mohl by proto zvýšit účast průmyslu v rámcových programech pro VTR.

Podpora využívání společně vlastněného výstupu

| 83. | Účetní dvůr je názoru, že ustanovení, aby spoluvlastníci mohli využívat společně vlastněný výstup, je konstruktivní, poněvadž zabraňuje situaci, kdy by společně vlastněné poznatky nemohly být využívány vůbec kvůli neochotě některých členů konsorcia dát povolení k ochraně poznatků. Návrh Komise by však mohl zvýšit riziko, že nebude-li předem uzavřena dohoda, účastníci budou svou práci co nejvíce strukturovat tak, aby zamezili společnému vlastnictví, což znamená, že účastníci mohou být méně ochotni spolupracovat. Podle názoru Účetního dvora by mělo být ponecháno na konsorciu, aby se dohodlo na řešení takovéhoto společného vlastnictví v souladu s tímto nařízením, grantovou dohodou a dohodou o založení konsorcia. Účetní dvůr proto doporučuje připojit v čl. 40 odst. 1 povinnost uzavřít dohodu o společném vlastnictví a čl. 40 odst. 2 písm. b) vypustit, a tím vytvořit pobídku pro účastníky, aby uzavřeli dohodu o společném vlastnictví. |
| --- | --- |

83.

Účetní dvůr je názoru, že ustanovení, aby spoluvlastníci mohli využívat společně vlastněný výstup, je konstruktivní, poněvadž zabraňuje situaci, kdy by společně vlastněné poznatky nemohly být využívány vůbec kvůli neochotě některých členů konsorcia dát povolení k ochraně poznatků. Návrh Komise by však mohl zvýšit riziko, že nebude-li předem uzavřena dohoda, účastníci budou svou práci co nejvíce strukturovat tak, aby zamezili společnému vlastnictví, což znamená, že účastníci mohou být méně ochotni spolupracovat. Podle názoru Účetního dvora by mělo být ponecháno na konsorciu, aby se dohodlo na řešení takovéhoto společného vlastnictví v souladu s tímto nařízením, grantovou dohodou a dohodou o založení konsorcia. Účetní dvůr proto doporučuje připojit v čl. 40 odst. 1 povinnost uzavřít dohodu o společném vlastnictví a čl. 40 odst. 2 písm. b) vypustit, a tím vytvořit pobídku pro účastníky, aby uzavřeli dohodu o společném vlastnictví.

Oznamování převodu vlastnictví Komisi by se mělo vyžadovat pouze ve zvláštních případech

| 84. | Účetní dvůr je názoru, že obecně není nutné, aby Komise byla o převodu vlastnictví informována. Pokud však převod není v souladu s rozvojem konkurenceschopnosti evropského hospodářství nebo se neslučuje s etickými zásadami, měla by být Komise předem informována. Účetní dvůr doporučuje, aby Komise vypracovala pravidla poskytující v těchto případech vodítko. Ve všech ostatních případech by otázky převodu vlastnictví měli řešit účastníci (viz články 42 a 43). |
| --- | --- |

84.

Účetní dvůr je názoru, že obecně není nutné, aby Komise byla o převodu vlastnictví informována. Pokud však převod není v souladu s rozvojem konkurenceschopnosti evropského hospodářství nebo se neslučuje s etickými zásadami, měla by být Komise předem informována. Účetní dvůr doporučuje, aby Komise vypracovala pravidla poskytující v těchto případech vodítko. Ve všech ostatních případech by otázky převodu vlastnictví měli řešit účastníci (viz články 42 a 43).

Po poskytnutí grantu žádné omezení nebo vyloučení přístupových práv

| 85. | Účetní dvůr zastává názor, že by bylo nekonzistentní a zbytečné umožnit, aby podklady (tj. veškerá práva duševního vlastnictví potřebná pro provedení nepřímé akce nebo využívání výsledků), na které se vztahují přístupová práva, byly dále omezeny nebo vyloučeny (viz článek 48). Toto omezení nebo vyloučení určitých podkladů by mohlo znamenat, že nepřímé akce nelze provést, jak bylo původně navrhováno, nebo že nelze šířit výsledný výstup. |
| --- | --- |

85.

Účetní dvůr zastává názor, že by bylo nekonzistentní a zbytečné umožnit, aby podklady (tj. veškerá práva duševního vlastnictví potřebná pro provedení nepřímé akce nebo využívání výsledků), na které se vztahují přístupová práva, byly dále omezeny nebo vyloučeny (viz článek 48). Toto omezení nebo vyloučení určitých podkladů by mohlo znamenat, že nepřímé akce nelze provést, jak bylo původně navrhováno, nebo že nelze šířit výsledný výstup.

| 86. | Přístupová práva by kromě toho měla být udělena a priori všem účastníkům nepřímé akce (viz článek 49). Pouze tehdy, pokud jsou pro tato přístupová práva nezbytné další podmínky, je nutná výslovná žádost a další dohoda mezi dotčenými stranami. Podle názoru Účetního dvora by přístupová práva měla být přidruženým subjektům udělena na základě vzájemnosti, jak je popsáno výše (viz bod 82). |
| --- | --- |

86.

Přístupová práva by kromě toho měla být udělena a priori všem účastníkům nepřímé akce (viz článek 49). Pouze tehdy, pokud jsou pro tato přístupová práva nezbytné další podmínky, je nutná výslovná žádost a další dohoda mezi dotčenými stranami. Podle názoru Účetního dvora by přístupová práva měla být přidruženým subjektům udělena na základě vzájemnosti, jak je popsáno výše (viz bod 82).

Kapitola IV: Evropská investiční banka (článek 53)

Je nutné objasnit „finanční nástroj na sdílení rizik“

| 87. | Jak Komise navrhuje v příloze III části b) „rozhodnutí“, režim financování pomocí „finančního nástroje na sdílení rizik“ spočívá v přidělení grantu Evropské investiční bance (EIB). Účetní dvůr je však názoru, že je nutné dále vyjasnit činnosti EIB v souvislosti s financováním úvěrů a záruk (62) (viz 23. bod odůvodnění a článek 53). |
| --- | --- |

87.

Jak Komise navrhuje v příloze III části b) „rozhodnutí“, režim financování pomocí „finančního nástroje na sdílení rizik“ spočívá v přidělení grantu Evropské investiční bance (EIB). Účetní dvůr je však názoru, že je nutné dále vyjasnit činnosti EIB v souvislosti s financováním úvěrů a záruk (62) (viz 23. bod odůvodnění a článek 53).

| 88. | Pokud jde o režim financování pomocí „finančního nástroje na sdílení rizik“, Účetní dvůr rovněž doporučuje vyjasnit, zda se na granty pro EIB vztahují všechny části „pravidel pro účast“ (včetně ustanovení kapitoly III „Šíření a využívání výstupu a přístupová práva“). |
| --- | --- |

88.

Pokud jde o režim financování pomocí „finančního nástroje na sdílení rizik“, Účetní dvůr rovněž doporučuje vyjasnit, zda se na granty pro EIB vztahují všechny části „pravidel pro účast“ (včetně ustanovení kapitoly III „Šíření a využívání výstupu a přístupová práva“).

| 89. | Dále podle návrhu Komise bude finanční podpora Společenství pro EIB poskytována pouze na základě ustanovení finančního nařízení. Je však nutné dále vyjasnit, jak a podle jakých pravidel bude EIB úvěry a záruky poskytovat. Podle názoru Účetního dvora by úvěry a záruky měla EIB poskytovat a spravovat v souladu se svými vlastními pravidly s přihlédnutím k obecné orientaci a zásadám stanoveným Komisí v grantové dohodě (viz čl. 53 odst. 2 a 3). |
| --- | --- |

89.

Dále podle návrhu Komise bude finanční podpora Společenství pro EIB poskytována pouze na základě ustanovení finančního nařízení. Je však nutné dále vyjasnit, jak a podle jakých pravidel bude EIB úvěry a záruky poskytovat. Podle názoru Účetního dvora by úvěry a záruky měla EIB poskytovat a spravovat v souladu se svými vlastními pravidly s přihlédnutím k obecné orientaci a zásadám stanoveným Komisí v grantové dohodě (viz čl. 53 odst. 2 a 3).

Kapitola V: Závěrečná ustanovení (článek 54)

| 90. | Vzhledem k sedmiletému programovému období sedmého rámcového programu by „pravidla pro účast“ měla stanovit přezkum a případnou revizi, které budou provedeny po určité době. Navrhované průběžné hodnocení by mělo posoudit zejména to, zda bylo dosaženo předpokládaného zjednodušení určitých správních a finančních aspektů, a v případě potřeby navrhnout, jaká dodatečná opatření by se měla přijmout (viz článek 54). |
| --- | --- |

90.

Vzhledem k sedmiletému programovému období sedmého rámcového programu by „pravidla pro účast“ měla stanovit přezkum a případnou revizi, které budou provedeny po určité době. Navrhované průběžné hodnocení by mělo posoudit zejména to, zda bylo dosaženo předpokládaného zjednodušení určitých správních a finančních aspektů, a v případě potřeby navrhnout, jaká dodatečná opatření by se měla přijmout (viz článek 54).

ZÁVĚR

| 91. | Účetní dvůr se domnívá, že návrh Komise v mnoha oblastech představuje významný krok k zjednodušení a pružnosti, které jsou nezbytné pro hospodárné, účelné a účinné provádění sedmého rámcového programu. |
| --- | --- |

91.

Účetní dvůr se domnívá, že návrh Komise v mnoha oblastech představuje významný krok k zjednodušení a pružnosti, které jsou nezbytné pro hospodárné, účelné a účinné provádění sedmého rámcového programu.

| 92. | Z výše uvedených důvodů však nebyly vždy dodrženy zásady a kritéria, kterými by se tyto změny měly řídit, a v důsledku toho Komise nevyužila příležitosti dosáhnout potřebného zjednodušení. Podle názoru Účetního dvora nejsou některé návrhy Komise odůvodněné a hrozí, že řízení sedmého rámcového programu zbytečně zkomplikují. |
| --- | --- |

92.

Z výše uvedených důvodů však nebyly vždy dodrženy zásady a kritéria, kterými by se tyto změny měly řídit, a v důsledku toho Komise nevyužila příležitosti dosáhnout potřebného zjednodušení. Podle názoru Účetního dvora nejsou některé návrhy Komise odůvodněné a hrozí, že řízení sedmého rámcového programu zbytečně zkomplikují.

| 93. | V ostatních oblastech, kde je zapotřebí dalšího zjednodušení a větší pružnosti, Účetní dvůr doporučuje dodatečné změny, například:






  — | zajištění centralizovaného ověřování ex ante a osvědčování zúčastněných právních subjektů (viz body 34 až 36), |
| --- | --- | --- |

93.

V ostatních oblastech, kde je zapotřebí dalšího zjednodušení a větší pružnosti, Účetní dvůr doporučuje dodatečné změny, například:

—

zajištění centralizovaného ověřování ex ante a osvědčování zúčastněných právních subjektů (viz body 34 až 36),

| — | požadavek, aby útvary Komise používaly společné databáze a elektronickou výměnu údajů (viz body 41 až 42), |
| --- | --- |

—

požadavek, aby útvary Komise používaly společné databáze a elektronickou výměnu údajů (viz body 41 až 42),

| — | používání pružnější řídící struktury pro nepřímé akce (viz body 45 až 55), |
| --- | --- |

—

používání pružnější řídící struktury pro nepřímé akce (viz body 45 až 55),

| — | používání přezkumů (nebo slyšení), v ideálním případě rovnocennými partnery, jako nástroje sledování nepřímých akcí (viz bod 56), |
| --- | --- |

—

používání přezkumů (nebo slyšení), v ideálním případě rovnocennými partnery, jako nástroje sledování nepřímých akcí (viz bod 56),

| — | stanovení jednotného systému náhrady nákladů, který účastníkům umožní určit finanční příspěvek Společenství transparentním, přímočarým a z hlediska správy jednoduchým způsobem (viz body 63 až 70), |
| --- | --- |

—

stanovení jednotného systému náhrady nákladů, který účastníkům umožní určit finanční příspěvek Společenství transparentním, přímočarým a z hlediska správy jednoduchým způsobem (viz body 63 až 70),

| — | podpora využívání a šíření výsledků nepřímých akcí a převodu vlastnictví (viz body 82 až 84). |
| --- | --- |

—

podpora využívání a šíření výsledků nepřímých akcí a převodu vlastnictví (viz body 82 až 84).

| 94. | Návrh Komise na „pravidla pro účast“ upravuje některé prvky takového zjednodušeného systému, zejména zavedením jednotného systému nákladů, avšak nepodařilo se mu vytvořit transparentní, přímočarý a z hlediska správy jednoduchý systém pro výpočet a vykazování nákladů a určování finančního příspěvku Společenství. Navrhovaný systém náhrady nákladů povede k systému, který je příliš složitý a který Komise může z podstaty jen obtížně ověřit. Mimoto neexistuje dostatečný vzájemný vztah mezi navrhovanou strukturou pro náhradu nákladů a účetními informacemi (informacemi o účtování nákladů) na úrovni jednotlivých účastníků. Proto nepřijme-li normotvorce podstatné změny, nespokojenost účastníků bude přetrvávat a míra a četnost nadhodnocování nákladů ze strany účastníků budou i v sedmém rámcovém programu významné. |
| --- | --- |

94.

Návrh Komise na „pravidla pro účast“ upravuje některé prvky takového zjednodušeného systému, zejména zavedením jednotného systému nákladů, avšak nepodařilo se mu vytvořit transparentní, přímočarý a z hlediska správy jednoduchý systém pro výpočet a vykazování nákladů a určování finančního příspěvku Společenství. Navrhovaný systém náhrady nákladů povede k systému, který je příliš složitý a který Komise může z podstaty jen obtížně ověřit. Mimoto neexistuje dostatečný vzájemný vztah mezi navrhovanou strukturou pro náhradu nákladů a účetními informacemi (informacemi o účtování nákladů) na úrovni jednotlivých účastníků. Proto nepřijme-li normotvorce podstatné změny, nespokojenost účastníků bude přetrvávat a míra a četnost nadhodnocování nákladů ze strany účastníků budou i v sedmém rámcovém programu významné.

Toto stanovisko přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. dubna 2006.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002 (naposledy pozměněné Úř. věst. L 25, 30.1.2003).

1

(2)  Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. C 45, 17.2.1996, s. 5.

4

(5)  Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 156.

5

(6)  KOM(2005) 705 v konečném znění.

6

(7)  Úř. věst. C 107, 30.4.2004, s. 1. Viz také Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly, KOM(2006) 9 v konečném znění ze dne 17. ledna 2006 (zejména akce č. 1 v příloze 1).

7

(8)  Úř. věst. C 99, 23.4.2004, s. 1.

8

(9)  Viz návrh Komise KOM(2005) 119 v konečném znění.

9

(10)  Viz návrhy Komise KOM(2005) 439 v konečném znění, KOM(2005) 440 v konečném znění, KOM(2005) 441 v konečném znění, KOM(2005) 442 v konečném znění, KOM(2005) 443 v konečném znění, KOM(2005) 444 v konečném znění, KOM(2005) 445 v konečném znění ze dne 21. září 2005.

10

(11)  Návrh Komise řadí spolupráci ve výzkumu do devíti dílčích programů: „zdraví“, „potraviny, zemědělství a biotechnologie“, „informační a komunikační technologie“, „nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie“, „energetika“, „životní prostředí (včetně změn klimatu)“, „doprava (včetně letectví)“, „sociální, ekonomické a humanitní vědy“ a „bezpečnost a vesmír“.

11

(12)  Pracovní dokument zaměstnanců Komise, „opatření následující po rozhodnutích o udělení absolutorií za provedení rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2003: doporučení Rady č. 5665/05“ (KOM(2005) 448 v konečném znění ze dne 19. září 2005) a doporučení Evropského parlamentu – Wynnova zpráva (KOM(2005) 449 v konečném znění ze dne 19. září 2005).

12

(13)  V pozměňovacím návrhu 740 zařadil Evropský parlament 10 % přidělené částky v rozpočtovém bodu 02 01 02 11 „Ostatní výdaje správního charakteru“ do rezervy, která má být uvolněna poté, co Komise uspokojivým způsobem prokáže úsilí o zjednodušení a zefektivnění svých postupů v souladu s doporučeními uvedenými ve zvláštní zprávě Účetního dvora č. 1/2004.

13

(14)  Úř. věst. C 13, 18.1.2006. Viz bod 12.

14

(15)  KOM(2006) 42 v konečném znění ze dne 7. února 2006.

15

(16)  Viz zvláštní zpráva č. 1/2004, body 74, 78 a 79.

16

(17)  V návrhu Komise je několik definic uvedeno v jiných článcích „pravidel pro účast“ (např. definice „šíření“, „přístupových práv“ nebo „využívání“ v článku 1 nebo „právního subjektu“ v článku 4), z nichž některé nejsou zcela v souladu s tím, jak se užívají v ostatních součástech právního základu (např. navrhovaná definice „nepřímé akce“ v článku 1). V jiných případech jsou v právním základu použity pojmy, jejichž definice chybí (např. definice „hraničních výzkumných projektů řízených výzkumnými pracovníky“ v článku 9, „koordinátora“ v článku 23 a 25, „příjmů“ v článku 31).

17

(18)  V případě účasti subjektů z kandidátských zemí se v příloze III uvádí, že dodatečný příspěvek z předvstupních finančních nástrojů lze poskytnout za podobných podmínek.

18

(19)  Viz stanovisko Účetního dvora č. 2/2005, body 10 a 11.

19

(20)  Viz stanovisko Účetního dvora č. 10/2005, body 46 až 47.

20

(21)  Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1.

21

(22)  Viz „rozhodnutí“, příloha III část a) 4. Individuální projekty.

22

(23)  Při pověření výkonné agentury ERV výkonnými pravomocemi, které má Komise podle Smluv, se použijí ustanovení článku 54 finančního nařízení. Zejména je nutno jednoznačně stanovit přenesené úkoly provádění a v plném rozsahu je kontrolovat (viz také bod 40).

23

(24)  Pokud jde o různé úlohy vnějšího auditu a vnitřní kontroly, viz také návrh Účetního dvora na integrovaný rámec vnitřní kontroly, popsaný ve stanovisku Účetního dvora č. 2/2004.

24

(25)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

25

(26)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

26

(27)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

27

(28)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8.

28

(29)  Viz zvláštní zpráva č. 1/2004, body 18 a 78.

29

(30)  Viz článek 160 finančního nařízení (čl. 229 odst. 3 prováděcích pravidel).

30

(31)  Poslední věta v části a) 3. „Koordinační a podpůrné akce“ zní takto: „Tyto akce lze provádět také jinými prostředky než na základě výzvy k podávání návrhů“. Tato věta by se měla nahradit takto: „Kromě grantů a v souladu s příslušnými ustanoveními finančního nařízení a prováděcích pravidel lze tyto akce provádět rovněž: veřejnými zakázkami na zboží a služby stanovené smlouvou a vybrané na základě výběrového řízení; stipendii na studium, výzkum a odbornou přípravu a cenami na základě soutěží; příspěvky organizacím nebo honoráři pro nezávislé odborníky“.

31

Tyto akce lze provádět také jinými prostředky než na základě výzvy k podávání návrhů

Kromě grantů a v souladu s příslušnými ustanoveními finančního nařízení a prováděcích pravidel lze tyto akce provádět rovněž: veřejnými zakázkami na zboží a služby stanovené smlouvou a vybrané na základě výběrového řízení; stipendii na studium, výzkum a odbornou přípravu a cenami na základě soutěží; příspěvky organizacím nebo honoráři pro nezávislé odborníky

.

(32)  Viz také návrh Účetního dvora na zjednodušenou řídící strukturu konsorcií provádějících nepřímé akce, na nichž se podílí více partnerů (viz body 45 až 52).

32

(33)  V článeku 14, jak jej navrhuje Komise, však chybí zvláštní ustanovení o stipendiích a cenách (viz také čl. 30 odst. 1).

33

(34)  Viz návrh rozhodnutí Rady o specifickém programu s názvem Spolupráce (KOM(2005) 440 v konečném znění ze dne 21. září 2005) čl. 6 odst. 3: „Pracovní program upřesní kritéria pro hodnocení návrhů na nepřímé akce v rámci režimů financování a kritéria pro výběr projektů. Bude sem patřit kritérium excelence, dopadu a provádění a v tomto rámci lze dodatečné požadavky, váhu a prahy v pracovním programu dále upřesnit nebo doplnit.“

34

Pracovní program upřesní kritéria pro hodnocení návrhů na nepřímé akce v rámci režimů financování a kritéria pro výběr projektů. Bude sem patřit kritérium excelence, dopadu a provádění a v tomto rámci lze dodatečné požadavky, váhu a prahy v pracovním programu dále upřesnit nebo doplnit.

(35)  Viz také zvláštní zpráva č. 1/2004, body 88, 92 a 128.

35

(36)  Pojem „výběr“ znamená, že Komise vypracuje seznam návrhů (na základě výsledků hodnocení), které splnily minimální prahy hodnocení (případně seznam náhradních projektů pro případ, že v době projednávání budou k dispozici další prostředky), a seznam návrhů, které mají být odmítnuty (nezpůsobilé návrhy, návrhy, které nedosáhly minimálních prahů hodnocení, návrhy, které nelze financovat vzhledem k omezeným rozpočtovým prostředkům).

36

(37)  Zvláštní zpráva č. 1/2004, body 92 a 122.

37

(38)  Jako výchozí bod by Komise mohla vypracovat první soubor podpůrných dokladů, přičemž může využít svůj archív těchto dokumentů vyžádaných od všech právních subjektů, které se zúčastnily předchozích rámcových programů pro VTR.

38

(39)  Zvláštní zpráva č. 1/2004, bod 66.

39

(40)  Viz článek 117 finančního nařízení (článek 181 prováděcích pravidel).

40

(41)  Tyto fáze zahrnují zejména: elektronické podávání návrhů, určení a výběr odborníků, hodnocení a výběr návrhů, projednání návrhů, udělení a řízení grantů, příjem výsledků projektů (např. zprávy a finanční výkazy) a komunikaci s účastníky.

41

(42)  Zvláštní zpráva č. 1/2004, body 86 a 138; výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2004, bod 6.10.

42

(43)  Zvláštní zpráva č. 1/2004, bod 111.

43

(44)  Zvláštní zpráva č. 1/2004, bod 115.

44

(45)  Tyto služby objednané u subdodavatelů by pak mohla Komise hradit podle sazeb stanovených pro činnosti týkající se „řízení a odborné přípravy“, jak je uvedeno v čl. 33 odst. 4.

45

(46)  Pojem „vyhlášení soutěže“ byl použit již v šestém rámcovém programu, nebyl však z právního hlediska vymezen. Od té doby Komise poskytla neformální pokyny, jak takové „vyhlášení soutěže“ provádět (obecně řečeno, jedná se o podobný postup, jako je „výzva k podávání návrhů“). Komise neposkytla žádné informace o počtu případů, kdy byl takovýto postup skutečně použit.

46

(47)  Zvláštní zpráva č. 1/2004, bod 62.

47

(48)  Výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2004, bod 6.47; zvláštní zpráva č. 1/2004, body 36 až 39 a 139.

48

(49)  Je nutno poznamenat, že tento výpočet musí zohlednit různé činnosti prováděné jednotlivými účastníky (např. řídící činnosti a činnosti souvisejících s odbornou přípravou, pro které platí různá výše spolufinancování), použití buď paušálních částek, nebo pevných částek v závislosti na specifických činnostech, zvláštní nákladové struktury účastnických právních subjektů a různé horní hranice financování stanovené v článku 33. Tento základní princip se vztahuje samozřejmě také na náhradu způsobilých nákladů, jak je stanoveno v článku 31.

49

(50)  Stanovisko Účetního dvora č. 10/2005, bod 44.

50

(51)  Návrh Komise, aby nezpůsobilé byly pouze „identifikovatelné“ nepřímé daně, může podněcovat účastníky k tomu, aby do vykázaných nákladů ukrývali DPH.

51

(52)  Výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2001, bod 4.47; zvláštní zpráva č. 1/2004, body 36 až 40 a 115 a stanovisko č. 3/2005, bod 13.

52

(53)  Zvláštní zpráva č. 1/2004, body 30 až 33.

53

(54)  Zvláštní zpráva č. 1/2004, body 23 až 26.

54

(55)  Stanovisko č. 2/2004; bod V: „Systémy vnitřní kontroly by měly mít ve svém základu řetězec kontrolních postupů, přičemž každá úroveň by měla specifické stanovené cíle, které by braly v úvahu práci ostatních. Žádosti o náhradu výdajů nebo nákladů nad určitý práh by měly být doloženy osvědčením o nezávislém auditu a auditní zprávou na základě společných standardů pro přístup a obsah.“

55

Systémy vnitřní kontroly by měly mít ve svém základu řetězec kontrolních postupů, přičemž každá úroveň by měla specifické stanovené cíle, které by braly v úvahu práci ostatních. Žádosti o náhradu výdajů nebo nákladů nad určitý práh by měly být doloženy osvědčením o nezávislém auditu a auditní zprávou na základě společných standardů pro přístup a obsah.

(56)  Viz článek 117 finančního nařízení (čl. 180 odst. 2 prováděcích pravidel).

(57)  Úř. věst. L 126, 12.5.1984, s. 20.

57

(58)  Stanovisko č. 2/2004, bod VIII: „Systémy vnitřní kontroly vyžadují vhodnou rovnováhu mezi náklady na kontrolu určité rozpočtové oblasti a přínosy těchto kontrol při omezování rizika ztrát a nesrovnalostí na přijatelnou úroveň.“

58

Systémy vnitřní kontroly vyžadují vhodnou rovnováhu mezi náklady na kontrolu určité rozpočtové oblasti a přínosy těchto kontrol při omezování rizika ztrát a nesrovnalostí na přijatelnou úroveň.

(59)  Změny navrhované Účetním dvorem týkající se zvýšení nezávislosti konsorcií (viz články 18, 19, a 23 až 26) a ověřování existence, právního postavení a provozní kapacity a finanční způsobilosti účastníků ze strany Komise (viz čl. 16 písm. a)) by měly snížit možné riziko pro rozpočet Společenství do takové míry, že ve většině případů schvalující úředník nebude muset uplatňovat solidární záruku třetí strany nebo neodvolatelnou a bezpodmínečnou společnou záruku (která je podle čl. 182 odst. 3 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení povinná, činí-li předběžné financování více než 80 % celkového grantu).

(60)  Komise v čl. 38 odst. 2 navrhuje, aby do „záručního fondu“ nemusely přispívat: veřejné orgány, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, instituce středního nebo vyššího vzdělávání, účastníci akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, akcí hraničního výzkumu a akcí ve prospěch konkrétních skupin, s výjimkou akcí ve prospěch malých a středních podniků.

60

(61)  Viz také stanovisko č. 10/2005, body 20 a 22.

61

(62)  Je nutné rovněž objasnit zejména to, zda na základě znění přílohy III „rozhodnutí“ se toto vztahuje i na akce mimo oblast působnosti sedmého rámcového programu, např. projekty EUREKA, nebo zda příjemci úvěrů a záruk EIB mohou být jiné akce než ty uvedené v příloze III (tj. společné technologické iniciativy, velké projekty, včetně projektů Eureka, a nové výzkumné infrastruktury).

62

---

PŘÍLOHA

„PRAVIDLA PRO ÚČAST“

KOM(2005) 705 v konečném znění – nařízení

| Návrh


  NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,


  kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013)


  (Text s významem pro EHP) | Změny navrhované


  ÚČETNÍM DVOREM


  v jeho stanovisku č. 1/2006 | (viz bod stanoviska č. 1/2006) |
| --- | --- | --- |
| EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, | | |
| s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 167 a na druhý odstavec článku 172 této smlouvy, | | |
| s ohledem na návrh Komise (1), | | |
| s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2), | | |
| s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3), | | |
| v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (4), | | |
| VZHLEDEM K TĚMTO DŮVODŮM: | | |
| (1) | Sedmý rámcový program byl přijat rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. [.../.../ES] ze dne [...] o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (5). |

Návrh

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013)

(Text s významem pro EHP)

Změny navrhované

ÚČETNÍM DVOREM

v jeho stanovisku č. 1/2006

(viz bod stanoviska č. 1/2006)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 167 a na druhý odstavec článku 172 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (4),

VZHLEDEM K TĚMTO DŮVODŮM:

(1)

Sedmý rámcový program byl přijat rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. [.../.../ES] ze dne [...] o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (5).

5

| | Za provádění rámcového programu a jeho specifických programů, včetně finančních hledisek, která jsou s tím spojena, odpovídá Komise. |
| --- | --- |

Za provádění rámcového programu a jeho specifických programů, včetně finančních hledisek, která jsou s tím spojena, odpovídá Komise.

6

| (2) | Sedmý rámcový program se provádí v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6), dále jen „finanční nařízení“, a s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení (7), dále jen „prováděcí pravidla“. |
| --- | --- |

(2)

Sedmý rámcový program se provádí v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6), dále jen „finanční nařízení“, a s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení (7), dále jen „prováděcí pravidla“.

| (2) | Sedmý rámcový program je nutno provádět
  se provádí v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6), dále jen „finanční nařízení“, a s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení (7), dále jen „prováděcí pravidla“. |
| --- | --- |

(2)

Sedmý rámcový program je nutno provádět
  se provádí v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6), dále jen „finanční nařízení“, a s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení (7), dále jen „prováděcí pravidla“.

| (3) | Sedmý rámcový program se také provádí v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory, zejména s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj (8). |
| --- | --- |

(3)

Sedmý rámcový program se také provádí v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory, zejména s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj (8).

| (3) | Sedmý rámcový program je nutno provádět
  se také provádí v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory, zejména s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj (8). |
| --- | --- |

(3)

Sedmý rámcový program je nutno provádět
  se také provádí v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory, zejména s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj (8).

15, 16

| (4) | Pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol by měla poskytnout jednotný a transparentní rámec, a tak zajistit účinné provádění a snadný přístup pro všechny účastníky sedmého rámcového programu. |
| --- | --- |

(4)

Pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol by měla poskytnout jednotný a transparentní rámec, a tak zajistit účinné provádění a snadný přístup pro všechny účastníky sedmého rámcového programu.

[nový bod odůvodnění 4a]
  Toto nařízení se vztahuje rovněž na činnosti financované v rámci Evropské rady pro výzkum (ERV).

2, 17

| (5) | Sedmý rámcový program by měl podporovat účast i nejvzdálenějších regionů Společenství a také širokého spektra podniků, výzkumných středisek a vysokých škol. |
| --- | --- |

(5)

Sedmý rámcový program by měl podporovat účast i nejvzdálenějších regionů Společenství a také širokého spektra podniků, výzkumných středisek a vysokých škol.

| (6) | Z důvodů jednotnosti a transparentnosti by měla být použita definice mikropodniků, malých a středních podniků uvedená v doporučení Komise 2003/361/ES (9). |
| --- | --- |

(6)

Z důvodů jednotnosti a transparentnosti by měla být použita definice mikropodniků, malých a středních podniků uvedená v doporučení Komise 2003/361/ES (9).

| (7) | Je proto vhodné povolit nejen účast právnických osob za podmínky, že mohou vykonávat práva a přijímat povinnosti, ale také fyzických osob. Účast fyzických osob zajistí to, že vytváření a rozvoj vysoké vědecké úrovně a schopností nebude omezeno na financování projektů, kterých se účastní pouze právnické osoby, ale zajistí i účast malých a středních podniků, které nejsou právnickými osobami. |
| --- | --- |

(7)

Je proto vhodné povolit nejen účast právnických osob za podmínky, že mohou vykonávat práva a přijímat povinnosti, ale také fyzických osob. Účast fyzických osob zajistí to, že vytváření a rozvoj vysoké vědecké úrovně a schopností nebude omezeno na financování projektů, kterých se účastní pouze právnické osoby, ale zajistí i účast malých a středních podniků, které nejsou právnickými osobami.

| (7) | Je proto vhodné povolit nejen účast právnických subjektů
  osob, ale také fyzických osob, za podmínky, že mohou vykonávat práva a přijímat povinnosti, ale také fyzických osob. Účast fyzických osob zajistí to, že vytváření a rozvoj vysoké vědecké úrovně a schopností nebude omezeno na financování projektů, kterých se účastní pouze právnické osoby, ale zajistí i účast malých a středních podniků, které nejsou právnickými osobami. |
| --- | --- |

(7)

Je proto vhodné povolit nejen účast právnických subjektů
  osob, ale také fyzických osob, za podmínky, že mohou vykonávat práva a přijímat povinnosti, ale také fyzických osob. Účast fyzických osob zajistí to, že vytváření a rozvoj vysoké vědecké úrovně a schopností nebude omezeno na financování projektů, kterých se účastní pouze právnické osoby, ale zajistí i účast malých a středních podniků, které nejsou právnickými osobami.

| (8) | Je třeba stanovit minimální podmínky pro účast, a to ve formě obecného pravidla i s ohledem na zvláštní rysy nepřímých akcí sedmého rámcového programu. Zejména by měla být stanovena pravidla s ohledem na počet účastníků a na místo jejich usazení. |
| --- | --- |

(8)

Je třeba stanovit minimální podmínky pro účast, a to ve formě obecného pravidla i s ohledem na zvláštní rysy nepřímých akcí sedmého rámcového programu. Zejména by měla být stanovena pravidla s ohledem na počet účastníků a na místo jejich usazení.

| (9) | Je vhodné, aby se kterýkoliv právní subjekt mohl účastnit, pokud splní minimální podmínky. Účast nad rámec minimálních podmínek by měla zajistit účinné provedení dané nepřímé akce. |
| --- | --- |

(9)

Je vhodné, aby se kterýkoliv právní subjekt mohl účastnit, pokud splní minimální podmínky. Účast nad rámec minimálních podmínek by měla zajistit účinné provedení dané nepřímé akce.

| (9) | Je vhodné, aby se kterýkoliv právní subjekt mohl účastnit, pokud splní minimální podmínky. Účast nad rámec minimálních právních požadavků
  podmínek by neměla narušit
  měla zajistit účinné provedení dané nepřímé akce. |
| --- | --- |

(9)

Je vhodné, aby se kterýkoliv právní subjekt mohl účastnit, pokud splní minimální podmínky. Účast nad rámec minimálních právních požadavků
  podmínek by neměla narušit
  měla zajistit účinné provedení dané nepřímé akce.

22, 23, 24

| (10) | Je třeba podpořit účast mezinárodních organizací na sedmém rámcovém programu, které se věnují rozvoji spolupráce v oblasti výzkumu v Evropě a sestávají většinou z členských států nebo přidružených zemí. |
| --- | --- |

(10)

Je třeba podpořit účast mezinárodních organizací na sedmém rámcovém programu, které se věnují rozvoji spolupráce v oblasti výzkumu v Evropě a sestávají většinou z členských států nebo přidružených zemí.

| (11) | V souladu s cíli mezinárodní spolupráce podle článků 164 a 170 Smlouvy je třeba počítat s účastí právních subjektů usazených ve třetích zemích i s účastí mezinárodních organizací. Je však vhodné požadovat, aby takováto účast byla odůvodněná větším přínosem při plnění cílů sedmého rámcového programu. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s cíli mezinárodní spolupráce podle článků 164 a 170 Smlouvy je třeba počítat s účastí právních subjektů usazených ve třetích zemích i s účastí mezinárodních organizací. Je však vhodné požadovat, aby takováto účast byla odůvodněná větším přínosem při plnění cílů sedmého rámcového programu.

[nový bod odůvodnění 11a]
  Komise by měla sedmý rámcový program provádět v souladu se zásadami integrovaného rámce vnitřní kontroly.

| (12) | V souladu s výše uvedenými cíli je třeba stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství účastníkům nepřímých akcí. |
| --- | --- |

(12)

V souladu s výše uvedenými cíli je třeba stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství účastníkům nepřímých akcí.

| (12) | V souladu s výše uvedenými cíli je třeba stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství, jak je uvedeno v části a) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program, účastníkům nepřímých akcí. |
| --- | --- |

(12)

V souladu s výše uvedenými cíli je třeba stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství, jak je uvedeno v části a) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program, účastníkům nepřímých akcí.

| (13) | Komise musí kromě pravidel uvedených ve finančním nařízení a jeho prováděcích pravidlech stanovit ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení, výběr a udělování návrhů. Zejména by měla být vytvořena pravidla upravující využívání nezávislých odborníků. |
| --- | --- |

(13)

Komise musí kromě pravidel uvedených ve finančním nařízení a jeho prováděcích pravidlech stanovit ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení, výběr a udělování návrhů. Zejména by měla být vytvořena pravidla upravující využívání nezávislých odborníků.

| (13) | Komise musí kromě pravidel uvedených ve finančním nařízení a jeho prováděcích pravidlech a v tomto nařízení stanovit a přijmout ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení, výběr a projednávání
  udělování návrhů a udělování grantů. Zejména by tato
  by měla být vytvořena pravidla měla obsahovat ustanovení upravující využívání nezávislých odborníků. |
| --- | --- |

(13)

Komise musí kromě pravidel uvedených ve finančním nařízení a jeho prováděcích pravidlech a v tomto nařízení stanovit a přijmout ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení, výběr a projednávání
  udělování návrhů a udělování grantů. Zejména by tato
  by měla být vytvořena pravidla měla obsahovat ustanovení upravující využívání nezávislých odborníků.

32, 33

| (14) | Komise musí kromě pravidel uvedených ve finančním nařízení a jeho prováděcích pravidlech stanovit ještě další pravidla a postupy upravující posuzování právní a finanční životaschopnosti účastníků nepřímých akcí sedmého rámcového programu. |
| --- | --- |

(14)

Komise musí kromě pravidel uvedených ve finančním nařízení a jeho prováděcích pravidlech stanovit ještě další pravidla a postupy upravující posuzování právní a finanční životaschopnosti účastníků nepřímých akcí sedmého rámcového programu.

| (14) | Komise by měla kromě pravidel uvedených ve finančním nařízení a jeho prováděcích pravidlech stanovit a přijmout ještě další pravidla a postupy upravující ověřování existence, právního postavení a provozní kapacity a finanční způsobilosti
  posuzování právní a finanční životaschopnosti účastníků nepřímých akcí sedmého rámcového programu. |
| --- | --- |

(14)

Komise by měla kromě pravidel uvedených ve finančním nařízení a jeho prováděcích pravidlech stanovit a přijmout ještě další pravidla a postupy upravující ověřování existence, právního postavení a provozní kapacity a finanční způsobilosti
  posuzování právní a finanční životaschopnosti účastníků nepřímých akcí sedmého rámcového programu.

34, 35, 36

| (15) | V této souvislosti finanční nařízení a prováděcí pravidla upravují mimo jiné ochranu finančních zájmů Společenství, boj proti podvodům a nesrovnalostem, postupy pro zpětné vymáhání částek dlužných Komisi, vylučování ze smluvních a grantových řízení a související sankce, jakož i audity, kontroly a inspekce prováděné Komisí a Účetním dvorem podle čl. 248 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(15)

V této souvislosti finanční nařízení a prováděcí pravidla upravují mimo jiné ochranu finančních zájmů Společenství, boj proti podvodům a nesrovnalostem, postupy pro zpětné vymáhání částek dlužných Komisi, vylučování ze smluvních a grantových řízení a související sankce, jakož i audity, kontroly a inspekce prováděné Komisí a Účetním dvorem podle čl. 248 odst. 2 Smlouvy.

| (15) | V této souvislosti finanční nařízení, prováděcí pravidla k němu
  a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/1995
   (10) upravují mimo jiné ochranu finančních zájmů Společenství, boj proti podvodům a nesrovnalostem, postupy pro zpětné vymáhání částek dlužných Komisi, vylučování ze smluvních a grantových řízení a související sankce, jakož i audity, kontroly a inspekce prováděné Komisí a Účetním dvorem podle čl. 248 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(15)

V této souvislosti finanční nařízení, prováděcí pravidla k němu
  a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/1995
   (10) upravují mimo jiné ochranu finančních zájmů Společenství, boj proti podvodům a nesrovnalostem, postupy pro zpětné vymáhání částek dlužných Komisi, vylučování ze smluvních a grantových řízení a související sankce, jakož i audity, kontroly a inspekce prováděné Komisí a Účetním dvorem podle čl. 248 odst. 2 Smlouvy.

19

| (16) | Dohody uzavřené pro jednotlivé akce by měly upravovat dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí i audit prováděný Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízení Rady č. 2185/96. |
| --- | --- |

(16)

Dohody uzavřené pro jednotlivé akce by měly upravovat dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí i audit prováděný Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízení Rady č. 2185/96.

| (16) | Dohody uzavřené pro jednotlivé akce musí
  by měly upravovat dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí i audit prováděný Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízeních Rady č. 2185/96, č. 1073/99 a č. 1074/99
  .

  Obdobně musí dohody upravovat audit prováděný Účetním dvorem, který podle čl. 248 odst. 2 Smlouvy může provádět audit podle vlastních pravidel. |
| --- | --- |

(16)

Dohody uzavřené pro jednotlivé akce musí
  by měly upravovat dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí i audit prováděný Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízeních Rady č. 2185/96, č. 1073/99 a č. 1074/99
  .

18, 19

| (17) | Komise by měla sledovat nepřímé akce prováděné v rámci sedmého rámcového programu i sedmý rámcový program a jeho specifické programy. |
| --- | --- |

(17)

Komise by měla sledovat nepřímé akce prováděné v rámci sedmého rámcového programu i sedmý rámcový program a jeho specifické programy.

| (17) | Komise by měla sledovat provádění
  nepřímé akce prováděné v rámci sedmého rámcového programu i sedmý rámcový program a, jeho specifických
  é programů
  y
  a dokončení předchozích rámcových programů.
  Komise předkládá výsledky svého sledování výboru složenému ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise. |
| --- | --- |

(17)

Komise by měla sledovat provádění
  nepřímé akce prováděné v rámci sedmého rámcového programu i sedmý rámcový program a, jeho specifických
  é programů
  y
  a dokončení předchozích rámcových programů.

57

| (18) | Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit, aby účastníci tam, kde je to vhodné, chránili duševní vlastnictví vytvořené v rámci akcí a využívali a šířili tyto výsledky. |
| --- | --- |

(18)

Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit, aby účastníci tam, kde je to vhodné, chránili duševní vlastnictví vytvořené v rámci akcí a využívali a šířili tyto výsledky.

| (18) | Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit, aby účastníci a jejich přidružené subjekty tam, kde je to vhodné, chránili duševní vlastnictví vytvořené v rámci akcí a využívali a šířili tyto výsledky. |
| --- | --- |

(18)

Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit, aby účastníci a jejich přidružené subjekty tam, kde je to vhodné, chránili duševní vlastnictví vytvořené v rámci akcí a využívali a šířili tyto výsledky.

| (19) | Tato pravidla by měla zachovávat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být vytvořena tak, aby zajistila, že účastníci budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům, které vyplynou z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky. |
| --- | --- |

(19)

Tato pravidla by měla zachovávat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být vytvořena tak, aby zajistila, že účastníci budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům, které vyplynou z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky.

| (19) | Tato pravidla by měla zachovávat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být vytvořena tak, aby zajistila, že účastníci a jejich přidružené subjekty budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům, které vyplynou z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky. |
| --- | --- |

(19)

Tato pravidla by měla zachovávat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být vytvořena tak, aby zajistila, že účastníci a jejich přidružené subjekty budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům, které vyplynou z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky.

| (20) | Bude zrušena povinnost stanovená v šestém rámcovém programu, podle níž měli někteří účastníci přebírat finanční odpovědnost za své partnery ve stejném konsorciu. V závislosti na stupni rizika spojeného s nevracením dlužných částek si může Komise ponechat část finančního příspěvku Společenství a použít jej na pokrytí dlužných částek, které nesplatili někteří partneři. Účastníci, kteří by měli povinnost převzít finanční odpovědnost za jiné účastníky, by přispěli na pokrytí rizika v okamžiku, kdy Komise provádí platby. |
| --- | --- |

(20)

Bude zrušena povinnost stanovená v šestém rámcovém programu, podle níž měli někteří účastníci přebírat finanční odpovědnost za své partnery ve stejném konsorciu. V závislosti na stupni rizika spojeného s nevracením dlužných částek si může Komise ponechat část finančního příspěvku Společenství a použít jej na pokrytí dlužných částek, které nesplatili někteří partneři. Účastníci, kteří by měli povinnost převzít finanční odpovědnost za jiné účastníky, by přispěli na pokrytí rizika v okamžiku, kdy Komise provádí platby.

| (20) | Bude zrušena povinnost stanovená v šestém rámcovém programu, podle níž měli někteří účastníci přebírat finanční odpovědnost za své partnery ve stejném konsorciu. V závislosti na stupni rizika spojeného s nevracením dlužných částek si může Komise ponechat část finančního příspěvku Společenství a použít jej na pokrytí dlužných částek, které nesplatili někteří partneři. Účastníci, kteří by měli povinnost převzít finanční odpovědnost za jiné účastníky, by přispěli na pokrytí rizika v okamžiku, kdy Komise provádí platby. |
| --- | --- |

(20)

Bude zrušena povinnost stanovená v šestém rámcovém programu, podle níž měli někteří účastníci přebírat finanční odpovědnost za své partnery ve stejném konsorciu. V závislosti na stupni rizika spojeného s nevracením dlužných částek si může Komise ponechat část finančního příspěvku Společenství a použít jej na pokrytí dlužných částek, které nesplatili někteří partneři. Účastníci, kteří by měli povinnost převzít finanční odpovědnost za jiné účastníky, by přispěli na pokrytí rizika v okamžiku, kdy Komise provádí platby.

34, 35, 36, 80, 81

| (21) | Příspěvky Společenství společnému podniku nebo jiné struktuře zřízené podle článku 171 Smlouvy nebo podle článku 169 Smlouvy nepatří do působnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Příspěvky Společenství společnému podniku nebo jiné struktuře zřízené podle článku 171 Smlouvy nebo podle článku 169 Smlouvy nepatří do působnosti tohoto nařízení.

| (21) | Příspěvky Společenství společnému podniku nebo jiné struktuře zřízené podle článku 171 Smlouvy nebo podle článku 169 Smlouvy nepatří do působnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Příspěvky Společenství společnému podniku nebo jiné struktuře zřízené podle článku 171 Smlouvy nebo podle článku 169 Smlouvy nepatří do působnosti tohoto nařízení.

| (22) | Toto nařízení dodržuje základní práva a zachovává zásady uvedené zejména v Listině základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(22)

Toto nařízení dodržuje základní práva a zachovává zásady uvedené zejména v Listině základních práv Evropské unie.

| (22) | Jakákoliv akce, na níž se vztahuje
  Ttoto nařízení by měla dodržovat
  uje základní práva a zachovávat
  á zásady uvedené zejména v Listině základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(22)

Jakákoliv akce, na níž se vztahuje
  Ttoto nařízení by měla dodržovat
  uje základní práva a zachovávat
  á zásady uvedené zejména v Listině základních práv Evropské unie.

| (23) | Společenství může udělit Evropské investiční bance (EIB) grant na podporu investic soukromého sektoru na způsobilé rozsáhlé evropské akce VTR zvýšením možnosti řízení rizik ze strany banky, čímž umožní i) rozsáhlejší objem úvěrování EIB pro určitou míru rizika a ii) financování rizikovějších evropských akcí v oblasti VTR, než by bez takové podpory Společenství bylo možné. |
| --- | --- |

(23)

Společenství může udělit Evropské investiční bance (EIB) grant na podporu investic soukromého sektoru na způsobilé rozsáhlé evropské akce VTR zvýšením možnosti řízení rizik ze strany banky, čímž umožní i) rozsáhlejší objem úvěrování EIB pro určitou míru rizika a ii) financování rizikovějších evropských akcí v oblasti VTR, než by bez takové podpory Společenství bylo možné.

| (23) | Společenství může udělit Evropské investiční bance (EIB) grant na podporu investic soukromého sektoru na způsobilé rozsáhlé evropské akce VTR stanovené v části b) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program, zvýšením možnosti řízení rizik ze strany banky, čímž umožní i) rozsáhlejší objem úvěrování EIB pro určitou míru rizika a ii) financování rizikovějších evropských akcí v oblasti VTR, než by bez takové podpory Společenství bylo možné. |
| --- | --- |

(23)

Společenství může udělit Evropské investiční bance (EIB) grant na podporu investic soukromého sektoru na způsobilé rozsáhlé evropské akce VTR stanovené v části b) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program, zvýšením možnosti řízení rizik ze strany banky, čímž umožní i) rozsáhlejší objem úvěrování EIB pro určitou míru rizika a ii) financování rizikovějších evropských akcí v oblasti VTR, než by bez takové podpory Společenství bylo možné.

2

| (24) | Společenství může poskytovat finanční podporu, jak stanoví finanční nařízení, kromě jiného prostřednictvím: |
| --- | --- |

(24)

Společenství může poskytovat finanční podporu, jak stanoví finanční nařízení, kromě jiného prostřednictvím:

| (24) | Společenství může poskytovat finanční podporu, jak stanoví finanční nařízení, kromě jiného prostřednictvím: |
| --- | --- |

(24)

Společenství může poskytovat finanční podporu, jak stanoví finanční nařízení, kromě jiného prostřednictvím:

| a) | veřejných zakázek, ve formě ceny za zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané v rámci výběrového řízení; |
| --- | --- |

a)

veřejných zakázek, ve formě ceny za zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané v rámci výběrového řízení;

| (a) | veřejných zakázek, ve formě ceny za zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané v rámci výběrového řízení; |
| --- | --- |

(a)

veřejných zakázek, ve formě ceny za zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané v rámci výběrového řízení;

| b) | grantů; |
| --- | --- |

b)

grantů;

| (b) | grantů; |
| --- | --- |

(b)

grantů;

| c) | příspěvků organizaci ve formě členského příspěvku; |
| --- | --- |

c)

příspěvků organizaci ve formě členského příspěvku;

| (c) | příspěvků organizaci ve formě členského příspěvku; |
| --- | --- |

(c)

příspěvků organizaci ve formě členského příspěvku;

| d) | honorářů pro nezávislé odborníky podle článku 17 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

d)

honorářů pro nezávislé odborníky podle článku 17 tohoto nařízení,

| (d) | honorářů pro nezávislé odborníky podle článku 17 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(d)

honorářů pro nezávislé odborníky podle článku 17 tohoto nařízení.

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

Úvodní ustanovení

Článek 1

Článek 1

Předmět

Předmět

  a oblast působnosti

Toto nařízení stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a dalších právních subjektů na akcích pořádaných jedním nebo několika účastníky prostřednictvím režimů financování stanovených v části a) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program, dále jen „nepřímé akce“.

[1.]
  Toto nařízení stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a dalších právních subjektů na akcích pořádaných jedním nebo několika účastníky prostřednictvím režimů financování stanovených v části (a) příloze
  hy rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program, dále jen „nepřímé akce“
  , s výjimkou uvedenou v odstavci 8 tohoto článku.

20, 21

Stanoví také pravidla, v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES/Euratom) č. 1605/2002, dále jen „finanční nařízení“, a v nařízení (ES/Euratom) č. 2 342/2002, dále jen „prováděcí pravidla“, ohledně finančního příspěvku Společenství účastníkům nepřímých akcí v rámci sedmého rámcového programu.

[2.]
  Stanoví také pravidla, v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES/Euratom) č. 1605/2002, dále jen „finanční nařízení“, a v nařízení (ES/Euratom) č. 2342/2002, dále jen „prováděcí pravidla“, ohledně finančního příspěvku Společenství účastníkům nepřímých akcí v rámci sedmého rámcového programu.

S ohledem na výsledky výzkumu prováděného podle sedmého rámcového programu toto nařízení stanoví pravidla pro zveřejnění výstupu jakýmkoli odpovídajícím způsobem kromě těch, které vyplývají z náležitostí pro ochranu tohoto výstupu, a to včetně zveřejnění výstupu prostřednictvím jakéhokoli média, dále jen „šíření“.

[3.]

  S ohledem na výsledky výzkumu prováděného podle sedmého rámcového programu toto nařízení stanoví pravidla pro zveřejnění výstupu jakýmkoli odpovídajícím způsobem kromě těch, které vyplývají z náležitostí pro ochranu tohoto výstupu, a to včetně zveřejnění výstupu prostřednictvím jakéhokoli média, dále jen „šíření“.

Dále stanoví pravidla pro přímé nebo nepřímé užívání výstupu v dalších výzkumných činnostech jiných než těch, jež jsou zahrnuty do dané nepřímé akce, nebo pro vývoj či tvorbu produktu či procesu nebo pro jeho uvádění na trh nebo pro vytvoření a poskytování služby, dále jen „využívání“.

[4.]

  Dále stanoví pravidla pro přímé nebo nepřímé užívání výstupu v dalších výzkumných činnostech jiných než těch, jež jsou zahrnuty do dané nepřímé akce, nebo pro vývoj či tvorbu produktu či procesu nebo pro jeho uvádění na trh nebo pro vytvoření a poskytování služby, dále jen „využívání“.

V souvislosti s podklady i výstupy stanoví toto nařízení pravidla týkající se licencí a uživatelských práv k těmto výstupům nebo podkladům, dále jen „přístupová práva“.

[5.]

  V souvislosti s podklady i výstupy stanoví toto nařízení pravidla týkající se licencí a uživatelských práv k těmto výstupům nebo podkladům, dále jen „přístupová práva“.

[6.] Toto nařízení se vztahuje na akce financované v rámci Evropské rady pro výzkum (ERV).

2, 17

[7.] Toto nařízení se vztahuje na granty Evropské investiční bance (EIB) s cílem přispět na poskytování a přidělování kapitálu na její půjčky a záruky k financování akcí stanovených v příloze III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program.

[8. přesunuto z 21. bodu odůvodnění]
  Příspěvky Společenství společnému podniku nebo jiné struktuře zřízené podle článku 171 Smlouvy nebo podle článku 169 Smlouvy
  stanovené v části b) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program,
  nepatří do působnosti tohoto nařízení.

Článek 2

14

Definice

Pro účely tohoto nařízení se kromě definic uvedených ve finančním nařízení a prováděcích pravidlech použijí ještě tyto definice:

| 1. | „výstupem“ se rozumí výsledky, včetně informací, vzešlé z akcí, ať již mohou být chráněny, nebo ne. Tyto výsledky zahrnují práva související s autorskými právy, chráněnými průmyslovými vzory, patentovými právy, odrůdovými právy nebo podobnými formami ochrany; |
| --- | --- |

1.

„výstupem“ se rozumí výsledky, včetně informací, vzešlé z akcí, ať již mohou být chráněny, nebo ne. Tyto výsledky zahrnují práva související s autorskými právy, chráněnými průmyslovými vzory, patentovými právy, odrůdovými právy nebo podobnými formami ochrany;

| 2. | „podklady“ se rozumí informace, které účastníci měli před podpisem grantové dohody, jakož i autorská práva a další práva duševního vlastnictví, jež se k těmto informacím váží, pokud byla žádost o jejich ochranu podána před podpisem grantové dohody, a které jsou zapotřebí k provedení nepřímé akce nebo k využití jejích výsledků; |
| --- | --- |

2.

„podklady“ se rozumí informace, které účastníci měli před podpisem grantové dohody, jakož i autorská práva a další práva duševního vlastnictví, jež se k těmto informacím váží, pokud byla žádost o jejich ochranu podána před podpisem grantové dohody, a které jsou zapotřebí k provedení nepřímé akce nebo k využití jejích výsledků;

| 2. | „podklady“ se rozumí informace, které měli účastníci před uzavřením
  podpisem grantové dohody, jakož i autorská práva a další práva duševního vlastnictví nebo žádost o jejich ochranu, jež se k těmto informacím váží, pokud byla žádost o jejich ochranu podána před podpisem grantové dohody, a které jsou zapotřebí k provedení nepřímé akce nebo k využití jejích výstupů výsledků; |
| --- | --- |

2.

„podklady“ se rozumí informace, které měli účastníci před uzavřením
  podpisem grantové dohody, jakož i autorská práva a další práva duševního vlastnictví nebo žádost o jejich ochranu, jež se k těmto informacím váží, pokud byla žádost o jejich ochranu podána před podpisem grantové dohody, a které jsou zapotřebí k provedení nepřímé akce nebo k využití jejích výstupů výsledků;

| 3. | „výzkumnou organizací“ se rozumí nezisková organizace, která má jako svůj hlavní cíl provádění vědeckého nebo technického výzkumu; |
| --- | --- |

3.

„výzkumnou organizací“ se rozumí nezisková organizace, která má jako svůj hlavní cíl provádění vědeckého nebo technického výzkumu;

| 3. | „výzkumnou organizací“ se rozumí právní subjekt registrovaný jako nezisková organizace, která má jako svůj hlavní cíl provádění vědeckého nebo technického výzkumu; |
| --- | --- |

3.

„výzkumnou organizací“ se rozumí právní subjekt registrovaný jako nezisková organizace, která má jako svůj hlavní cíl provádění vědeckého nebo technického výzkumu;

| 4. | „třetí zemí“ se rozumí stát, který není členským státem; |
| --- | --- |

4.

„třetí zemí“ se rozumí stát, který není členským státem;

| 5. | „přidruženou zemí“ se rozumí třetí země, která je smluvní stranou některé mezinárodní dohody uzavřené se Společenstvím, na jejímž základě nebo podle jejíž podmínek tato země hradí finanční příspěvek na sedmý rámcový program nebo na jeho část; |
| --- | --- |

5.

„přidruženou zemí“ se rozumí třetí země, která je smluvní stranou některé mezinárodní dohody uzavřené se Společenstvím, na jejímž základě nebo podle jejíž podmínek tato země hradí finanční příspěvek na sedmý rámcový program nebo na jeho část;

| 6. | „mezinárodní organizací“ se rozumí mezivládní organizace vyjma Evropského společenství, která má právní subjektivitu podle mezinárodního veřejného práva, jakož i specializované agentury takovou mezinárodní organizací zřízené; |
| --- | --- |

6.

„mezinárodní organizací“ se rozumí mezivládní organizace vyjma Evropského společenství, která má právní subjektivitu podle mezinárodního veřejného práva, jakož i specializované agentury takovou mezinárodní organizací zřízené;

| 7. | „mezinárodní evropskou zájmovou organizací“ se rozumí mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě; |
| --- | --- |

7.

„mezinárodní evropskou zájmovou organizací“ se rozumí mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě;

| 7. | „mezinárodní evropskou zájmovou organizací“ se rozumí mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země, nebo veřejné výzkumné organizace nebo národní financující agentury těchto států a zemí a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě; |
| --- | --- |

7.

„mezinárodní evropskou zájmovou organizací“ se rozumí mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země, nebo veřejné výzkumné organizace nebo národní financující agentury těchto států a zemí a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě;

| 8. | „partnerskou zemí v rámci mezinárodní spolupráce“ se rozumí třetí země, kterou Evropská komise klasifikuje jako zemi s nízkými příjmy, s nižšími středními příjmy nebo s vyššími středními příjmy a která je jako taková uvedena v pracovních programech; |
| --- | --- |

8.

„partnerskou zemí v rámci mezinárodní spolupráce“ se rozumí třetí země, kterou Evropská komise klasifikuje jako zemi s nízkými příjmy, s nižšími středními příjmy nebo s vyššími středními příjmy a která je jako taková uvedena v pracovních programech;

| 9. | „veřejným orgánem“ se rozumí jakýkoli právní subjekt, který je jako takový definován vnitrostátním veřejným právem, jakož i mezinárodní organizace; |
| --- | --- |

9.

„veřejným orgánem“ se rozumí jakýkoli právní subjekt, který je jako takový definován vnitrostátním veřejným právem, jakož i mezinárodní organizace;

| 10. | „malým nebo středním podnikem“ se rozumí mikropodniky, malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ve znění ze dne 6. května 2003; |
| --- | --- |

10.

„malým nebo středním podnikem“ se rozumí mikropodniky, malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ve znění ze dne 6. května 2003;

| 11. | „pracovním programem“ se rozumí plán přijatý Komisí k provedení specifického programu, jak je uvedeno v článku 3 rozhodnutí [.../...]; |
| --- | --- |

11.

„pracovním programem“ se rozumí plán přijatý Komisí k provedení specifického programu, jak je uvedeno v článku 3 rozhodnutí [.../...];

| 12. | „režimy financování“ se rozumí mechanismy, jimiž Společenství financuje nepřímé akce, jak je stanoveno v části a) přílohy III rozhodnutí[.../...]; |
| --- | --- |

12.

„režimy financování“ se rozumí mechanismy, jimiž Společenství financuje nepřímé akce, jak je stanoveno v části a) přílohy III rozhodnutí[.../...];

| 12. | „režimy financování“ se rozumí mechanismy, jimiž Společenství financuje nepřímé akce, jak je stanoveno v části (a)
  v příloze
  hy III rozhodnutí [.../...]; |
| --- | --- |

12.

„režimy financování“ se rozumí mechanismy, jimiž Společenství financuje nepřímé akce, jak je stanoveno v části (a)
  v příloze
  hy III rozhodnutí [.../...];

20, 21

| 13. | „subjektem provádějícím výzkum a technický rozvoj“ se rozumí právní subjekt provádějící činnosti výzkumu a technického rozvoje ve prospěch konkrétních skupin v rámci výzkumných projektů ve prospěch těchto skupin. |
| --- | --- |

13.

„subjektem provádějícím výzkum a technický rozvoj“ se rozumí právní subjekt provádějící činnosti výzkumu a technického rozvoje ve prospěch konkrétních skupin v rámci výzkumných projektů ve prospěch těchto skupin.

| 13. | „subjektem provádějícím výzkum a technický rozvoj“ se rozumí právní subjekt provádějící činnosti výzkumu a technického rozvoje ve prospěch konkrétních skupin v rámci výzkumných projektů ve prospěch těchto skupin
  , jak je stanoveno v části a) oddíle 6 přílohy III rozhodnutí [.../...]. |
| --- | --- |

13.

„subjektem provádějícím výzkum a technický rozvoj“ se rozumí právní subjekt provádějící činnosti výzkumu a technického rozvoje ve prospěch konkrétních skupin v rámci výzkumných projektů ve prospěch těchto skupin
  , jak je stanoveno v části a) oddíle 6 přílohy III rozhodnutí [.../...].

Článek 3

Důvěrnost

S výhradou podmínek stanovených v grantové dohodě, jmenovací listině nebo smlouvě musí Komise a účastníci zachovat důvěrnost veškerých údajů, poznatků a dokumentů, které jim budou poskytnuty jako důvěrné.

KAPITOLA II

Účast

ODDÍL 1

MINIMÁLNÍ PODMÍNKY

Článek 4

Všeobecné zásady

| 1. | Kterýkoliv podnik, vysoká škola nebo výzkumné středisko či jiný právní subjekt, ať už je usazen v členském státě nebo přidružené zemi či ve třetí zemi, se může zúčastnit nepřímé akce, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole, včetně jakýchkoliv podmínek stanovených podle článku 12. |
| --- | --- |

1.

Kterýkoliv podnik, vysoká škola nebo výzkumné středisko či jiný právní subjekt, ať už je usazen v členském státě nebo přidružené zemi či ve třetí zemi, se může zúčastnit nepřímé akce, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole, včetně jakýchkoliv podmínek stanovených podle článku 12.

V případě nepřímé akce uvedené v čl. 5 odst. 1 a článcích 7, 8 nebo 9, při níž mohou být minimální podmínky splněny, aniž by se účastnil právní subjekt usazený v členském státě, musí tato akce přispívat k dosažení cílů stanovených v článcích 163 a 164 Smlouvy.

V případě nepřímé akce uvedené v čl. 5 odst. 1 a článcích 7, 8 nebo 9, při níž mohou být minimální podmínky splněny, aniž by se účastnil právní subjekt usazený v členském státě, musí tato akce přispívat k dosažení cílů stanovených v článcích 163 a 164 Smlouvy.

Právním subjektem je jakákoliv fyzická nebo právnická osoba založená podle vnitrostátního práva platného v místě svého usazení nebo podle práva Společenství nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem nabývat jakákoliv práva a povinnosti.

[
  Právním subjektem je jakákoliv fyzická nebo právnická osoba založená podle vnitrostátního práva platného v místě svého usazení nebo podle práva Společenství nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem nabývat jakákoliv práva a povinnosti.
  ]

V případě nepřímé akce uvedené v čl. 5 odst. 1 a článcích 7, 8 nebo 9, při níž mohou být minimální podmínky splněny, aniž by se účastnil právní subjekt usazený v členském státě, musí tato akce přispívat k dosažení cílů stanovených v článcích 163 a 164 Smlouvy.

| 2. | V případě fyzických osob se za místo usazení považuje místo obvyklého pobytu. |
| --- | --- |

2.

V případě fyzických osob se za místo usazení považuje místo obvyklého pobytu.

| [2. | V případě fyzických osob se za místo usazení považuje místo obvyklého pobytu.] |
| --- | --- |

[2.

| 3. | Společné výzkumné středisko Evropské komise, dále jen „JRC“, se může nepřímých akcí účastnit na stejném základě a má stejná práva a stejné povinnosti jako právní subjekt usazený v některém členském státě. |
| --- | --- |

3.

Společné výzkumné středisko Evropské komise, dále jen „JRC“, se může nepřímých akcí účastnit na stejném základě a má stejná práva a stejné povinnosti jako právní subjekt usazený v některém členském státě.

Článek 5

22, 23, 24

Minimální podmínky

| 1. | Minimální podmínky pro nepřímé akce jsou následující: |
| --- | --- |

1.

Minimální podmínky pro nepřímé akce jsou následující:

| 1. | Minimální podmínky pro účast na nepřímýché akcích
  e jsou tyto
  následující: |
| --- | --- |

1.

Minimální podmínky pro účast na nepřímýché akcích
  e jsou tyto
  následující:

| a) | musí se jich účastnit nejméně tři právní subjekty, z nichž všechny musí být usazené v členském státě nebo přidružené zemi a žádné dva z nich nesmí být usazené ve stejném členském státě nebo přidružené zemi; |
| --- | --- |

a)

musí se jich účastnit nejméně tři právní subjekty, z nichž všechny musí být usazené v členském státě nebo přidružené zemi a žádné dva z nich nesmí být usazené ve stejném členském státě nebo přidružené zemi;

| a) | musí se jich účastnit nejméně tři právní subjekty, z nichž všechny musí být usazené v členském státě nebo přidružené zemi a žádné dva z nich nesmí být usazené ve stejném členském státě nebo přidružené zemi; |
| --- | --- |

a)

musí se jich účastnit nejméně tři právní subjekty, z nichž všechny musí být usazené v členském státě nebo přidružené zemi a žádné dva z nich nesmí být usazené ve stejném členském státě nebo přidružené zemi;

| b) | země, v nichž jsou tyto právní subjekty usazeny, musí zahrnovat nejméně tři různé členské státy nebo přidružené země; |
| --- | --- |

b)

země, v nichž jsou tyto právní subjekty usazeny, musí zahrnovat nejméně tři různé členské státy nebo přidružené země;

| b) | všechny tři právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 6. |
| --- | --- |

b)

všechny tři právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 6.

| b
  c) | nejméně
  všechny tři právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 6. |
| --- | --- |

b
  c)

nejméně
  všechny tři právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 6.

| 2. | Pro účely odst. 1 písm. a), pokud je jedním z účastníků JRC, mezinárodní evropská zájmová organizace nebo subjekt zřízený podle práva Společenství, pohlíží se na něj jako na subjekt usazený v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce. |
| --- | --- |

2.

Pro účely odst. 1 písm. a), pokud je jedním z účastníků JRC, mezinárodní evropská zájmová organizace nebo subjekt zřízený podle práva Společenství, pohlíží se na něj jako na subjekt usazený v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.

Článek 6

Nezávislost

| 1. | Dva právní subjekty budou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem nebo žádný z nich není pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý. |
| --- | --- |

1.

Dva právní subjekty budou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem nebo žádný z nich není pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.

| 2. | Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob: |
| --- | --- |

2.

Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:

| a) | přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu; |
| --- | --- |

a)

přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;

| b) | přímé nebo nepřímé faktické či právní držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu. |
| --- | --- |

b)

přímé nebo nepřímé faktické či právní držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.

| 3. | Následující vztahy mezi právními subjekty však nebudou samy o sobě považovány za vztah kontroly: |
| --- | --- |

3.

Následující vztahy mezi právními subjekty však nebudou samy o sobě považovány za vztah kontroly:

| a) | stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost či fond rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků; |
| --- | --- |

a)

stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost či fond rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků;

| b) | dané právní subjekty jsou vlastněny stejným veřejným orgánem nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán. |
| --- | --- |

b)

dané právní subjekty jsou vlastněny stejným veřejným orgánem nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.

Článek 7

22, 23, 24

Nepřímé akce týkající se partnerských zemí v rámci mezinárodní spolupráce

Na projekty spolupráce, které zahrnují účast partnerských zemí v rámci mezinárodní spolupráce v paritě s členskými státy nebo přidruženými zeměmi, jak je uvedeno v pracovním programu, se vztahují tyto minimální podmínky:

Na projekty spolupráce, jak jsou stanoveny v části a) oddíle 1 přílohy III rozhodnutí [.../...], které zahrnují účast partnerských zemí v rámci mezinárodní spolupráce v paritě s členskými státy nebo přidruženými zeměmi, jak je uvedeno v pracovním programu, se vztahují tyto minimální podmínky:

| a) | musí se jich účastnit alespoň čtyři právní subjekty; |
| --- | --- |

a)

musí se jich účastnit alespoň čtyři právní subjekty;

| a) | musí se jich účastnit alespoň čtyři právní subjekty; |
| --- | --- |

a)

musí se jich účastnit alespoň čtyři právní subjekty;

| b) | alespoň dva z právních subjektů zmíněných v písmenu a) musí být usazeny v členských státech nebo přidružených zemích, ale žádné dva z nich nesmějí být usazeny ve stejném členském státě nebo přidružené zemi; |
| --- | --- |

b)

alespoň dva z právních subjektů zmíněných v písmenu a) musí být usazeny v členských státech nebo přidružených zemích, ale žádné dva z nich nesmějí být usazeny ve stejném členském státě nebo přidružené zemi;

| b) | země, v nichž
  alespoň dva z
  zúčastněné právních subjekty
  ů zmíněné
  ých v písmenu a) jsou
  musí být usazeny, musí zahrnovat nejméně dva
  v členské
  ých státy
  ech nebo přidružené
  ých země
  ích, ale žádné dva z nich nesmějí být usazeny ve stejném členském státě nebo přidružené zemi; |
| --- | --- |

b)

země, v nichž
  alespoň dva z
  zúčastněné právních subjekty
  ů zmíněné
  ých v písmenu a) jsou
  musí být usazeny, musí zahrnovat nejméně dva
  v členské
  ých státy
  ech nebo přidružené
  ých země
  ích, ale žádné dva z nich nesmějí být usazeny ve stejném členském státě nebo přidružené zemi;

| c) | alespoň dva z právních subjektů zmíněných v písmenu a) musí být usazeny v partnerských zemích v rámci mezinárodní spolupráce, ale žádné dva z nich nesmějí být usazeny ve stejné partnerské zemi v rámci mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

c)

alespoň dva z právních subjektů zmíněných v písmenu a) musí být usazeny v partnerských zemích v rámci mezinárodní spolupráce, ale žádné dva z nich nesmějí být usazeny ve stejné partnerské zemi v rámci mezinárodní spolupráce;

| c) | země, v nichž
  alespoň dva z
  zúčastněné právních subjekty
  ů zmíněné
  ých v písmenu a) jsou
  musí být usazeny, musí zahrnovat nejméně dvě
  v partnerské
  ých země
  ích v rámci mezinárodní spolupráce, ale žádné dva z nich nesmějí být usazeny ve stejné partnerské zemi v rámci mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

c)

země, v nichž
  alespoň dva z
  zúčastněné právních subjekty
  ů zmíněné
  ých v písmenu a) jsou
  musí být usazeny, musí zahrnovat nejméně dvě
  v partnerské
  ých země
  ích v rámci mezinárodní spolupráce, ale žádné dva z nich nesmějí být usazeny ve stejné partnerské zemi v rámci mezinárodní spolupráce;

| d) | všechny čtyři právní subjekty zmíněné v písmenu a) musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 6. |
| --- | --- |

d)

všechny čtyři právní subjekty zmíněné v písmenu a) musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 6.

| d) | všechny
  nejméně čtyři zúčastněné právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 6. |
| --- | --- |

d)

všechny
  nejméně čtyři zúčastněné právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 6.

Článek 8

Koordinační a podpůrné akce, odborná příprava a profesní rozvoj výzkumných pracovníků

U koordinačních a podpůrných akcí a akcí pro odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků bude minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.

První odstavec se nepoužije v případě akcí, které koordinují výzkumné projekty.

Článek 9

2

„Hraniční“výzkumné projekty řízené výzkumnými pracovníky

U nepřímých akcí na podporu „hraničních“ výzkumných projektů řízených výzkumnými pracovníky a financovaných v rámci Evropské rady pro výzkum bude minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu usazeného v některém členském státě nebo přidružené zemi.

[1.]
  U nepřímých akcí na podporu „hraničních“ výzkumných projektů řízených výzkumnými pracovníky a financovaných v rámci Evropské rady pro výzkum, jak je stanoveno v části a) oddíle 4 přílohy III rozhodnutí [.../...], bude minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu usazeného v některém členském státě nebo přidružené zemi.

[2.] Komise přijme vhodná opatření, kterými zajistí přenositelnost grantů na „hraniční“ výzkumné projekty řízené výzkumnými pracovníky a financované v rámci Evropské rady pro výzkum mezi právními subjekty usazenými v členských státech nebo přidružených zemích.

25, 26

Článek 10

24

Jediný účastník

Pokud minimální podmínky nepřímé akce splňuje řada právních subjektů, které dohromady tvoří jeden právní subjekt, může být tento subjekt jediným účastníkem nepřímé akce, pokud je usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi.

Pokud minimální podmínky nepřímé akce splňuje řada právních subjektů, které dohromady tvoří jeden právní subjekt, např. evropské hospodářské zájmové skupiny nebo mezinárodní evropské zájmové organizace, může být tento subjekt jediným účastníkem nepřímé akce, pokud je usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi.

Článek 11

Mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích

Nepřímých akcí se mohou účastnit mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole a také jakékoliv podmínky stanovené ve specifických programech nebo příslušných pracovních programech.

Článek 12

Dodatečné podmínky

Kromě minimálních podmínek stanovených v této kapitole mohou podmínky s ohledem na minimální počet účastníků stanovit i specifické programy nebo pracovní programy.

Dále také mohou podle povahy a cílů nepřímé akce stanovit dodatečné podmínky, které je třeba splnit s ohledem na druh účastníků, případně místo jejich usazení.

ODDÍL 2

POSTUPY

PODODDÍL 1

VÝZVY K PODÁVÁNÍ NÁVRHŮ

Článek 13

Výzvy k podávání návrhů

| 1. | Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů na nepřímé akce v souladu s požadavky stanovenými v příslušných specifických programech a pracovních programech. |
| --- | --- |

1.

Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů na nepřímé akce v souladu s požadavky stanovenými v příslušných specifických programech a pracovních programech.

| 1. | Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů na nepřímé akce v souladu s požadavky stanovenými v příslušných specifických programech a pracovních programech. |
| --- | --- |

1.

Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů na nepřímé akce v souladu s požadavky stanovenými v příslušných specifických programech a pracovních programech.

20, 21

Kromě zveřejňování uvedeného v prováděcích pravidlech bude Komise výzvy k podávání návrhů zveřejňovat na internetových stránkách sedmého rámcového programu, pomocí zvláštních informačních kanálů a v národních kontaktních místech zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi.

| 2. | Bude-li to třeba, upřesní Komise ve výzvě k podávání návrhů, že účastníci nemusí uzavírat dohodu o založení konsorcia. |
| --- | --- |

2.

Bude-li to třeba, upřesní Komise ve výzvě k podávání návrhů, že účastníci nemusí uzavírat dohodu o založení konsorcia.

Článek 14

20, 21, 27, 28

Výjimky

Výzvu k podávání návrhů Komise nevydá v případě:

V souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly
  Vvýzvu k podávání návrhů Komise nevydá v případě:

| a) | koordinačních a podpůrných akcí prováděných právními subjekty uvedenými ve specifických programech či v pracovních programech, pokud specifický program dovoluje, aby příjemci byli v pracovních programech určeni v souladu s prováděcími pravidly; |
| --- | --- |

a)

koordinačních a podpůrných akcí prováděných právními subjekty uvedenými ve specifických programech či v pracovních programech, pokud specifický program dovoluje, aby příjemci byli v pracovních programech určeni v souladu s prováděcími pravidly;

| a) | koordinačních a podpůrných akcí prováděných právními subjekty uvedenými ve specifických programech či v pracovních programech, pokud specifický program dovoluje, aby příjemci byli v pracovních programech určeni v souladu s prováděcími pravidly; |
| --- | --- |

a)

koordinačních a podpůrných akcí prováděných právními subjekty uvedenými ve specifických programech či v pracovních programech, pokud specifický program dovoluje, aby příjemci byli v pracovních programech určeni v souladu s prováděcími pravidly;

| b) | koordinačních a podpůrných akcí spočívajících v nákupu nebo službě podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení; |
| --- | --- |

b)

koordinačních a podpůrných akcí spočívajících v nákupu nebo službě podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení;

| b) | koordinačních a podpůrných akcí spočívajících v nákupu zboží nebo služby
  ě
  stanovených smlouvou a vybraných podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení; |
| --- | --- |

b)

koordinačních a podpůrných akcí spočívajících v nákupu zboží nebo služby
  ě
  stanovených smlouvou a vybraných podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení;

| c) | koordinačních a podpůrných akcí souvisejících s udělením stipendia na studium, výzkum nebo odbornou přípravu a cen na základě soutěží; |
| --- | --- |

c)

koordinačních a podpůrných akcí souvisejících s udělením stipendia na studium, výzkum nebo odbornou přípravu a cen na základě soutěží;

| c) | koordinačních a podpůrných akcí týkajících se jmenování nezávislých odborníků; |
| --- | --- |

c)

koordinačních a podpůrných akcí týkajících se jmenování nezávislých odborníků;

| c
  d) | koordinačních a podpůrných akcí týkajících se jmenování nezávislých odborníků; |
| --- | --- |

c
  d)

koordinačních a podpůrných akcí týkajících se jmenování nezávislých odborníků;

| d) | dalších akcí, pokud tak stanoví finanční nařízení nebo prováděcí pravidla. |
| --- | --- |

d)

dalších akcí, pokud tak stanoví finanční nařízení nebo prováděcí pravidla.

| e
  d) | dalších akcí prováděných na základě rozhodnutí Rady a Evropského parlamentu (nebo Rady po konzultaci s Evropským parlamentem) a stanovených v části b) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program
  , pokud tak stanoví finanční nařízení nebo prováděcí pravidla. |
| --- | --- |

e
  d)

dalších akcí prováděných na základě rozhodnutí Rady a Evropského parlamentu (nebo Rady po konzultaci s Evropským parlamentem) a stanovených v části b) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program
  , pokud tak stanoví finanční nařízení nebo prováděcí pravidla.

PODODDÍL 2

HODNOCENÍ NÁVRHŮ

PODODDÍL 2

HODNOCENÍ, VÝBĚR, PROJEDNÁVÁNÍ NÁVRHŮ A UDĚLOVÁNÍ GRANTŮ

Článek 15

Článek 15

30, 31

Hodnocení, výběr a udělování návrhů

Zásady


  H

  hodnocení

  a kritéria

  výběr

  u

  návrhů a udělování

  grantů

| 1. | Komise zhodnotí všechny návrhy podané v reakci na výzvu k podávání návrhů na základě zásad pro hodnocení a kritérií pro výběr a udělování stanovených ve specifickém programu a v pracovním programu. |
| --- | --- |

1.

Komise zhodnotí všechny návrhy podané v reakci na výzvu k podávání návrhů na základě zásad pro hodnocení a kritérií pro výběr a udělování stanovených ve specifickém programu a v pracovním programu.

| 1. | Komise zhodnotí všechny návrhy na nepřímé akce podané v reakci na výzvu k podávání návrhů na základě zásad pro hodnocení a kritérií pro výběr a udělování stanovených v tomto nařízení, ve specifickém programu a v pracovním programu. |
| --- | --- |

1.

Komise zhodnotí všechny návrhy na nepřímé akce podané v reakci na výzvu k podávání návrhů na základě zásad pro hodnocení a kritérií pro výběr a udělování stanovených v tomto nařízení, ve specifickém programu a v pracovním programu.

Pracovní program může stanovit specifická kritéria nebo další podrobnosti ohledně používání kritérií.

[1a.] Zvláštní kritéria pro výběr a udělování mohou být stanovena zejména pro „hraniční“ výzkum řízený výzkumnými pracovníky a financovaný v rámci Evropské rady pro výzkum.

31

[1b.] Je-li stanoveno v pracovních programech nebo výzvách k podávání návrhů, lze provádět hodnocení na dálku.

4, 31

| 2. | Nelze vybrat návrh, který je v rozporu se základními etickými zásadami nebo nevyhovuje podmínkám stanoveným ve specifickém programu, v pracovním programu nebo ve výzvě k podávání návrhů. Takový návrh může být kdykoliv z postupu hodnocení, výběru a udělování vyloučen. |
| --- | --- |

2.

Nelze vybrat návrh, který je v rozporu se základními etickými zásadami nebo nevyhovuje podmínkám stanoveným ve specifickém programu, v pracovním programu nebo ve výzvě k podávání návrhů. Takový návrh může být kdykoliv z postupu hodnocení, výběru a udělování vyloučen.

| 2. | Způsobilý pro účast není
  Nelze vybrat návrh, který je v rozporu se základními etickými zásadami nebo nevyhovuje podmínkám stanoveným ve specifickém programu, v pracovním programu nebo ve výzvě k podávání návrhů, a
  T
  takový návrh může být kdykoliv z postupu hodnocení, výběru a udělování vyloučen. |
| --- | --- |

2.

Způsobilý pro účast není
  Nelze vybrat návrh, který je v rozporu se základními etickými zásadami nebo nevyhovuje podmínkám stanoveným ve specifickém programu, v pracovním programu nebo ve výzvě k podávání návrhů, a
  T
  takový návrh může být kdykoliv z postupu hodnocení, výběru a udělování vyloučen.

31

| 3. | Návrhy se vybírají na základě výsledků hodnocení. |
| --- | --- |

3.

Návrhy se vybírají na základě výsledků hodnocení.

| 3. | Návrhy se vybírají na základě výsledků hodnocení. |
| --- | --- |

3.

Článek 16

Článek 16

32, 33

Postup podávání, hodnocení, výběru a udělování návrhů

Postup podávání, hodnocení, výběru

  , projednávání

  návrhů a udělování

  grantů

| 1. | Komise přijme a zveřejní pravidla upravující postup podávání návrhů a související postupy hodnocení, výběru a udělování. Zejména stanoví podrobná pravidla pro dvoustupňový postup podávání a pravidla pro dvoustupňový postup hodnocení. |
| --- | --- |

1.

Komise přijme a zveřejní pravidla upravující postup podávání návrhů a související postupy hodnocení, výběru a udělování. Zejména stanoví podrobná pravidla pro dvoustupňový postup podávání a pravidla pro dvoustupňový postup hodnocení.

| 1. | Komise přijme a zveřejní pravidla upravující postup podávání návrhů a související postupy hodnocení, výběru, projednávání a udělování. Zejména stanoví podrobná pravidla pro dvoustupňový postup podávání a pravidla pro dvoustupňový postup hodnocení. |
| --- | --- |

1.

Komise přijme a zveřejní pravidla upravující postup podávání návrhů a související postupy hodnocení, výběru, projednávání a udělování. Zejména stanoví podrobná pravidla pro dvoustupňový postup podávání a pravidla pro dvoustupňový postup hodnocení.

| 2. | Pokud je ve výzvě k podávání návrhů stanoven dvoustupňový postup podávání, pak pouze návrhy, které splní hodnotící kritéria prvního kola, budou podávat úplný návrh do druhého kola. |
| --- | --- |

2.

Pokud je ve výzvě k podávání návrhů stanoven dvoustupňový postup podávání, pak pouze návrhy, které splní hodnotící kritéria prvního kola, budou podávat úplný návrh do druhého kola.

| 3. | Pokud je ve výzvě k podávání návrhů stanoven dvoustupňový postup hodnocení, pak do dalšího hodnocení postupují pouze ty návrhy, které projdou prvním kolem na základě hodnocení podle omezeného souboru kritérií. |
| --- | --- |

3.

Pokud je ve výzvě k podávání návrhů stanoven dvoustupňový postup hodnocení, pak do dalšího hodnocení postupují pouze ty návrhy, které projdou prvním kolem na základě hodnocení podle omezeného souboru kritérií.

[3a.]
  Není-li v pracovním programu stanoveno jinak, návrhy na nepřímé akce musí být podány elektronicky.

4

| 4. | Komise přijme a zveřejní pravidla zajišťující konzistentní ověřování existence a právního statusu účastníků nepřímých akcí a jejich finanční způsobilosti. |
| --- | --- |

4.

Komise přijme a zveřejní pravidla zajišťující konzistentní ověřování existence a právního statusu účastníků nepřímých akcí a jejich finanční způsobilosti.

| 4. | Komise přijme a zveřejní pravidla zajišťující konzistentní ověřování existence a právního statusu účastníků nepřímých akcí a jejich finanční způsobilosti. |
| --- | --- |

4.

[4a.; přesunuto z čl. 15 odst. 3]
  Návrhy
  na nepřímé akce
  se vybírají na základě
  srovnávací analýzy
  výsledků hodnocení.

[5.] O výsledcích hodnocení jsou účastníci informováni písemně.

V případě nepřímých akcí navrhovaných konsorciem mohou být výsledek hodnocení a informace o výběru návrhu oznámeny pouze koordinátorovi.

[

  6.] U vybraných návrhů může Komise v případě potřeby souhlasit s tím, aby účastníci pozměnili vědecká, provozní a finanční hlediska nepřímé akce v mezích pracovního programu a výzvy k podávání návrhů a s přihlédnutím k výsledkům hodnocení návrhu.

[7.] Použitím postupu ověřování stanoveného v článku 16a Komise zajistí, že účastníci mají provozní kapacitu a finanční způsobilost potřebnou k provedení nepřímé akce.

[8.] Komise udělí granty návrhům, u nichž byla úspěšně dokončena jednání.

Všechny ostatní návrhy budou odmítnuty.

37, 38

Článek 16a

34, 35, 36, 42

Ověření existence, právního postavení a provozní kapacity a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí

Komise je odpovědná za ověření existence, právního postavení a provozní kapacity a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí.

Ověření je založeno na odpovídajících podpůrných dokladech poskytnutých účastníkem, které umožní ověřit jeho existenci a právní postavení, jakož i jeho finanční způsobilost a provozní kapacitu.

Tyto doklady musí být pravidelně nebo na žádost Komise aktualizovány.

Aby se zamezilo dvojímu ověřování, Komise osvědčí úspěšné ověření, které bude až do dalšího oznámení považováno za postačující pro všechny návrhy předložené týmž účastníkem.

Za tímto účelem Komise vytvoří jednotný systém ověřování a osvědčování a přijme a zveřejní zvláštní pravidla.

Článek 17

39

Jmenování nezávislých odborníků

| 1. | Komise jmenuje nezávislé odborníky na pomoc při hodnocení, které sedmý rámcový program a specifické programy vyžadují. |
| --- | --- |

1.

Komise jmenuje nezávislé odborníky na pomoc při hodnocení, které sedmý rámcový program a specifické programy vyžadují.

| 1. | Komise jmenuje nezávislé odborníky na pomoc při hodnocení nepřímých akcí a sledování, které sedmý rámcový program a specifické programy vyžadují. |
| --- | --- |

1.

Komise jmenuje nezávislé odborníky na pomoc při hodnocení nepřímých akcí a sledování, které sedmý rámcový program a specifické programy vyžadují.

Pro koordinační a podpůrné akce, o kterých pojednává článek 14, se nezávislí odborníci jmenují pouze v případě, že to Komise považuje za vhodné.

Pro koordinační a podpůrné akce, o kterých pojednává článek 14, se nezávislí odborníci jmenují pouze v případě, že to Komise považuje za vhodné.

| 2. | Vybírají se nezávislí odborníci se znalostmi a dovednostmi odpovídajícími úkolům, které jsou jim kladeny. |
| --- | --- |

2.

Vybírají se nezávislí odborníci se znalostmi a dovednostmi odpovídajícími úkolům, které jsou jim kladeny.

Nezávislí odborníci se určují a vybírají na základě výzev k podávání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených národním výzkumným agenturám, výzkumným institucím či podnikům s cílem vypracovat seznamy vhodných kandidátů.

Pokud to Komise považuje za vhodné, může vybrat jakoukoli osobu s patřičnými dovednostmi, i když není v seznamech uvedena.

Při jmenování skupin nezávislých odborníků je třeba přijmout vhodná opatření k tomu, aby byla ve skupinách zajištěna přiměřená vyváženost obou pohlaví.

[2a.]
  K hodnocení a sledování „hraničního“ výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky jmenuje Komise odborníky na návrh vědecké rady Evropské rady pro výzkum.

40

| 3. | Při jmenování nezávislého odborníka musí Komise učinit všechna nezbytná opatření k tomu, aby zajistila, že se ve věci, v níž má podat odborný posudek, tento odborník nedostane do střetu zájmů. |
| --- | --- |

3.

Při jmenování nezávislého odborníka musí Komise učinit všechna nezbytná opatření k tomu, aby zajistila, že se ve věci, v níž má podat odborný posudek, tento odborník nedostane do střetu zájmů.

| 3. | Při jmenování nezávislého odborníka Komise musí učinit vhodná opatření
  všechna nezbytná opatření k tomu, aby zajistila, že se ve věci, v níž má podat odborný posudek, tento odborník nedostane do střetu zájmů. |
| --- | --- |

3.

Při jmenování nezávislého odborníka Komise musí učinit vhodná opatření
  všechna nezbytná opatření k tomu, aby zajistila, že se ve věci, v níž má podat odborný posudek, tento odborník nedostane do střetu zájmů.

| 4. | Komise přijme vzorovou jmenovací listinu, dále jen „jmenovací listina“, která bude obsahovat prohlášení o tom, že v době svého jmenování není nezávislý odborník v žádném střetu zájmů a že se zavazuje, že pokud se v době, kdy bude poskytovat odborný posudek nebo vykonávat své povinnosti, do střetu zájmů dostane, Komisi o tom uvědomí. Komise podepíše jmenovací listinu mezi Společenstvím a každým nezávislým odborníkem. |
| --- | --- |

4.

Komise přijme vzorovou jmenovací listinu, dále jen „jmenovací listina“, která bude obsahovat prohlášení o tom, že v době svého jmenování není nezávislý odborník v žádném střetu zájmů a že se zavazuje, že pokud se v době, kdy bude poskytovat odborný posudek nebo vykonávat své povinnosti, do střetu zájmů dostane, Komisi o tom uvědomí. Komise podepíše jmenovací listinu mezi Společenstvím a každým nezávislým odborníkem.

44

[

  4a.] Komise přijme a zveřejní pravidla, kterými se řídí jmenování a využívání nezávislých odborníků.

32, 33

| 5. | Seznam nezávislých odborníků, kteří Komisi při jednotlivých specifických programech pomáhali či pomáhají, bude Komise pravidelně zveřejňovat ve vhodném médiu. |
| --- | --- |

5.

Seznam nezávislých odborníků, kteří Komisi při jednotlivých specifických programech pomáhali či pomáhají, bude Komise pravidelně zveřejňovat ve vhodném médiu.

| 5. | Seznam nezávislých odborníků, kteří Komisi při jednotlivých rámcových programech a specifických programech pomáhali či pomáhají, a jejich funkci bude Komise pravidelně zveřejňovat ve vhodném médiu. |
| --- | --- |

5.

Seznam nezávislých odborníků, kteří Komisi při jednotlivých rámcových programech a specifických programech pomáhali či pomáhají, a jejich funkci bude Komise pravidelně zveřejňovat ve vhodném médiu.

Článek 17a

4, 41, 42

Databáze a elektronická výměna údajů

[1.] Komise učiní vhodná opatření k tomu, aby zajistila, že údaje týkající se všech nepřímých akcí financovaných v rámci sedmého rámcového programu jsou zaznamenávány a zpracovány v integrovaných databázích a společném počítačovém systému.

[2.] Komise bude podporovat elektronickou výměnu údajů o všech hlediscích týkajících se řízení návrhů a grantů.

PODODDÍL 3

PROVÁDĚNÍ A GRANTOVÉ DOHODY

PODODDÍL 3

PROVÁDĚNÍ NEPŘÍMÝCH AKCÍ A GRANTOVÉ DOHODY

Článek 18

Článek 18

Obecná ustanovení

Obecná u


  Ustanovení týkající se provádění grantových dohod

| 1. | Účastníci provedou nepřímou akci a přijmou v tomto směru všechna nezbytná a přiměřená opatření. Účastníci dané nepřímé akce provedou práci vůči Společenství společně a nerozdílně. |
| --- | --- |

1.

Účastníci provedou nepřímou akci a přijmou v tomto směru všechna nezbytná a přiměřená opatření. Účastníci dané nepřímé akce provedou práci vůči Společenství společně a nerozdílně.

| 2. | Na základě vzoru uvedeného v článku 19.7 a s ohledem na charakteristiku daného režimu financování vypracuje Komise grantovou dohodu mezi Společenstvím a účastníky. |
| --- | --- |

2.

Na základě vzoru uvedeného v článku 19.7 a s ohledem na charakteristiku daného režimu financování vypracuje Komise grantovou dohodu mezi Společenstvím a účastníky.

| 2. | Na základě vzoru uvedeného v článku 19.7 a s ohledem na charakteristiku daného režimu financování vypracuje Komise grantovou dohodu mezi Společenstvím a účastníky. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Účastníci nepřevezmou žádné závazky, které by nebyly slučitelné s grantovou dohodou. |
| --- | --- |

3.

Účastníci nepřevezmou žádné závazky, které by nebyly slučitelné s grantovou dohodou.

| 4. | Pokud některý účastník své povinnosti nesplní, splní grantovou dohodu ostatní účastníci, aniž by muselo Společenství poskytnout jakýkoliv další příspěvek, pokud je Komise této povinnosti výslovně nezprostí. |
| --- | --- |

4.

Pokud některý účastník své povinnosti nesplní, splní grantovou dohodu ostatní účastníci, aniž by muselo Společenství poskytnout jakýkoliv další příspěvek, pokud je Komise této povinnosti výslovně nezprostí.

| 5. | Pokud akci není možné provést nebo ji účastníci neprovedou, zajistí Komise ukončení akce. |
| --- | --- |

5.

Pokud akci není možné provést nebo ji účastníci neprovedou, zajistí Komise ukončení akce.

| 5. | Pokud akci není možné provést nebo ji účastníci neprovedou, zajistí Komise ukončení akce v souladu s článkem 21. |
| --- | --- |

5.

Pokud akci není možné provést nebo ji účastníci neprovedou, zajistí Komise ukončení akce v souladu s článkem 21.

56

| 6. | Účastníci zajistí, aby byla Komise informována o jakékoliv události, která by mohla ovlivnit provádění nepřímé akce nebo zájmy Společenství. |
| --- | --- |

6.

Účastníci zajistí, aby byla Komise informována o jakékoliv události, která by mohla ovlivnit provádění nepřímé akce nebo zájmy Společenství.

Článek 19

Článek 19

43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50

Obecná ustanovení v grantových dohodách

| 1. | Grantová dohoda stanoví práva a povinnosti účastníků vůči Společenství v souladu s rozhodnutím [.../...], tímto nařízením, finančním nařízením a prováděcími pravidly, a v souladu s obecnými zásadami práva Společenství. |
| --- | --- |

1.

Grantová dohoda stanoví práva a povinnosti účastníků vůči Společenství v souladu s rozhodnutím [.../...], tímto nařízením, finančním nařízením a prováděcími pravidly, a v souladu s obecnými zásadami práva Společenství.

V souladu se stejnými podmínkami také stanoví práva a povinnosti právních subjektů, které se staly účastníky v průběhu nepřímé akce.

V souladu se stejnými podmínkami také stanoví práva a povinnosti právních subjektů, které se staly účastníky v průběhu nepřímé akce.

[1a. přesunuto z čl. 18 odst. 2] U každé nepřímé akce s výjimkou akcí uvedených v článku 14
  Komise
  na základě
  s použitím
  vzo
  rů

  u uveden
  ých
  ého
  v článku 19.7
  a s ohledem na charakteristiku daného režimu financování
  vypracuje grantovou dohodu mezi Společenstvím a
  koordinátorem jednajícím jménem
  účastníkůy.

| 2. | Grantová dohoda také případně určí, jaká část finančního příspěvku Společenství bude založena na náhradě způsobilých nákladů a jaká část na financování pevnou sazbou (včetně násobků jednotkových nákladů) nebo na paušálních částkách. |
| --- | --- |

2.

Grantová dohoda také případně určí, jaká část finančního příspěvku Společenství bude založena na náhradě způsobilých nákladů a jaká část na financování pevnou sazbou (včetně násobků jednotkových nákladů) nebo na paušálních částkách.

| 2. | Grantová dohoda také případně
  stanoví dobu trvání akce, vědeckou a technickou práci, která má být provedena, rozpočet celkových odhadovaných nákladů a 
  určí, jaká část
  maximální finančního příspěvek
  ku Společenství na nepřímou akci
  bude založena na náhradě
  způsobilých nákladů a jaká část na financování pevnou sazbou (včetně násobků jednotkových nákladů) nebo na paušálních částkách. |
| --- | --- |

2.

Grantová dohoda také případně
  stanoví dobu trvání akce, vědeckou a technickou práci, která má být provedena, rozpočet celkových odhadovaných nákladů a 
  určí, jaká část
  maximální finančního příspěvek
  ku Společenství na nepřímou akci
  bude založena na náhradě
  způsobilých nákladů a jaká část na financování pevnou sazbou (včetně násobků jednotkových nákladů) nebo na paušálních částkách.

| 3. | V grantové dohodě bude stanoveno, jaké změny ve složení konsorcia budou vyžadovat předchozí vyhlášení soutěže. |
| --- | --- |

3.

V grantové dohodě bude stanoveno, jaké změny ve složení konsorcia budou vyžadovat předchozí vyhlášení soutěže.

| 3. | V grantové dohodě bude stanoveno, jaké změny ve složení konsorcia budou vyžadovat předchozí vyhlášení soutěže. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Grantová dohoda stanoví povinnost předkládat Komisi pravidelné zprávy o pokroku dosaženém při provádění dané nepřímé akce. |
| --- | --- |

4.

Grantová dohoda stanoví povinnost předkládat Komisi pravidelné zprávy o pokroku dosaženém při provádění dané nepřímé akce.

| 4. | Grantová dohoda stanoví povinnost předkládat Komisi pravidelné zprávy o pokroku dosaženém při provádění dané nepřímé akce a popřípadě může stanovit rovněž přezkumy k posouzení provádění dané nepřímé akce. |
| --- | --- |

4.

Grantová dohoda stanoví povinnost předkládat Komisi pravidelné zprávy o pokroku dosaženém při provádění dané nepřímé akce a popřípadě může stanovit rovněž přezkumy k posouzení provádění dané nepřímé akce.

56

| 5. | Grantová dohoda může případně určit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví výstupů na třetí stranu. |
| --- | --- |

5.

Grantová dohoda může případně určit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví výstupů na třetí stranu.

| 5. | Grantová dohoda může případně určit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví výstupů na třetí stranu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pokud grantová dohoda vyžaduje, aby účastníci vykonávali činnosti ve prospěch třetích stran, musí to účastníci dát obecně na vědomí a tyto třetí strany určovat, hodnotit a vybírat transparentně, spravedlivě a objektivně. Pokud je to uvedeno v pracovním programu, určí grantová dohoda kritéria pro výběr takových třetích stran. Komise si vyhrazuje právo vznést proti výběru třetích stran námitky. |
| --- | --- |

6.

Pokud grantová dohoda vyžaduje, aby účastníci vykonávali činnosti ve prospěch třetích stran, musí to účastníci dát obecně na vědomí a tyto třetí strany určovat, hodnotit a vybírat transparentně, spravedlivě a objektivně. Pokud je to uvedeno v pracovním programu, určí grantová dohoda kritéria pro výběr takových třetích stran. Komise si vyhrazuje právo vznést proti výběru třetích stran námitky.

| 7. | Komise vypracuje vzorovou grantovou dohodu v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

7.

Komise vypracuje vzorovou grantovou dohodu v souladu s tímto nařízením.

| 7. | Komise vypracuje a přijme vzorové

  ou
  grantové
  ou dohody
  u
  specifické pro každý režim financování stanovený v části a) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program, v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

7.

Komise vypracuje a přijme vzorové

  ou
  grantové
  ou dohody
  u
  specifické pro každý režim financování stanovený v části a) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program, v souladu s tímto nařízením.

| 8. | Vzorová grantová dohoda bude vycházet ze zásad uvedených v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (11). Podle situace bude zahrnovat otázky synergie se vzděláváním na všech úrovních, připravenosti a schopnosti podporovat dialog a diskusi o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širokou veřejností i mimo vědeckou komunitu, činností k posilování účasti a role žen ve výzkumu a činností zaměřených na společensko-hospodářské aspekty výzkumu. |
| --- | --- |

8.

Vzorová grantová dohoda bude vycházet ze zásad uvedených v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (11). Podle situace bude zahrnovat otázky synergie se vzděláváním na všech úrovních, připravenosti a schopnosti podporovat dialog a diskusi o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širokou veřejností i mimo vědeckou komunitu, činností k posilování účasti a role žen ve výzkumu a činností zaměřených na společensko-hospodářské aspekty výzkumu.

| 8. | Vzorové
  á grantové
  á dohody
  a budou
  e vycházet ze zásad uvedených v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (11). Podle situace bude zahrnovat otázky synergie se vzděláváním na všech úrovních, připravenosti a schopnosti podporovat dialog a diskusi o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širokou veřejností i mimo vědeckou komunitu, činností k posilování účasti a role žen ve výzkumu a činností zaměřených na společensko-hospodářské aspekty výzkumu
  . |
| --- | --- |

8.

Vzorové
  á grantové
  á dohody
  a budou
  e vycházet ze zásad uvedených v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (11). Podle situace bude zahrnovat otázky synergie se vzděláváním na všech úrovních, připravenosti a schopnosti podporovat dialog a diskusi o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širokou veřejností i mimo vědeckou komunitu, činností k posilování účasti a role žen ve výzkumu a činností zaměřených na společensko-hospodářské aspekty výzkumu
  .

[

  8a. přesunuto z 16. bodu odůvodnění
  ] 
  Vzorové grantové

  Ddohody uzavřené pro jednotlivé akce by měly upravovat

  upravují
  dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí i audit prováděný Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízen
  ích
  Rady č. 2185/96
  , č. 1073/99 a č. 1074/99.

19

Článek 20

Ustanovení týkající se přístupových práv, využívání a šíření výstupu

| 1. | Grantová dohoda stanoví příslušné povinnosti účastníků s ohledem na přístupová práva a využívání a šíření výstupu, pokud tyto povinnosti nebyly stanoveny tímto nařízením. |
| --- | --- |

1.

Grantová dohoda stanoví příslušné povinnosti účastníků s ohledem na přístupová práva a využívání a šíření výstupu, pokud tyto povinnosti nebyly stanoveny tímto nařízením.

| 1. | Grantová dohoda stanoví příslušná
  é
  práva a povinnosti účastníků s ohledem na přístupová práva a využívání a šíření výstupu, pokud tato tyto
  práva a povinnosti nebyly stanoveny tímto nařízením. |
| --- | --- |

1.

Grantová dohoda stanoví příslušná
  é
  práva a povinnosti účastníků s ohledem na přístupová práva a využívání a šíření výstupu, pokud tato tyto
  práva a povinnosti nebyly stanoveny tímto nařízením.

Pro tyto účely bude požadovat, aby byl Komisi předložen plán využívání a šíření výstupu.

| 2. | V grantové dohodě mohou být specifikovány podmínky, za nichž mohou účastníci vznést námitky proti technickému auditu využívání a šíření výstupu prováděnému některými pověřenými zástupci Komise. |
| --- | --- |

2.

V grantové dohodě mohou být specifikovány podmínky, za nichž mohou účastníci vznést námitky proti technickému auditu využívání a šíření výstupu prováděnému některými pověřenými zástupci Komise.

Článek 21

Ustanovení týkající se ukončení

Grantová dohoda uvede důvody pro úplné či částečné ukončení, zejména z důvodu nedodržení tohoto nařízení, neplnění či porušení, a také důsledky jakéhokoliv nedodržení podmínek ze strany některého z účastníků pro všechny účastníky.

Článek 22

Zvláštní ustanovení

| 1. | V případě nepřímých akcí na podporu stávající výzkumné infrastruktury, popřípadě nové výzkumné infrastruktury, může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, publicitě, přístupových právech a závazcích, které by mohly mít vliv na uživatele této infrastruktury. |
| --- | --- |

1.

V případě nepřímých akcí na podporu stávající výzkumné infrastruktury, popřípadě nové výzkumné infrastruktury, může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, publicitě, přístupových právech a závazcích, které by mohly mít vliv na uživatele této infrastruktury.

| 2. | V případě nepřímých akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, přístupových právech a závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z dané akce prospěch. |
| --- | --- |

2.

V případě nepřímých akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, přístupových právech a závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z dané akce prospěch.

| 3. | V případě nepřímých akcí v oblasti bezpečnosti a kosmického výzkumu může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, utajení informací, přístupových právech, převodu vlastnictví výstupu a využití výstupu. |
| --- | --- |

3.

V případě nepřímých akcí v oblasti bezpečnosti a kosmického výzkumu může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, utajení informací, přístupových právech, převodu vlastnictví výstupu a využití výstupu.

| 4. | Grantová dohoda může pro jiné nepřímé akce týkající se bezpečnostních otázek, než jaké jsou uvedeny v odstavci 3, případně také obsahovat takováto zvláštní ustanovení. |
| --- | --- |

4.

Grantová dohoda může pro jiné nepřímé akce týkající se bezpečnostních otázek, než jaké jsou uvedeny v odstavci 3, případně také obsahovat takováto zvláštní ustanovení.

[

  5.; přesunuto z článku 47] V případě akcí „hraničního“ výzkumu
  řízeného výzkumnými pracovníky
  účastníci aktivně zajistí
  může grantová dohoda stanovit zvláštní ustanovení týkající se šíření ́
  výstupu, přičemž bude brán ohled na nutnost ochránit práva duševního vlastnictví, na prospěch z urychleného šíření, na důvěrnost a na oprávněné zájmy účastníků.

Článek 23

Článek 23

45, 46, 47, 48, 49, 50

Podpis a přistoupení k dohodě

Podpis a přistoupení k dohodě

  v případě nepřímých akcí zahrnujících více partnerů

Grantová dohoda vstupuje v platnost podpisem koordinátora a Komise.

[1.] Grantová dohoda vstupuje v platnost podpisem koordinátora jednajícího jménem ostatních účastníků a Komise.

Vztahuje se na každého účastníka, který k ní formálně přistoupil.

Vztahuje se na každého účastníka, který k dohodě o založení konsorcia ní formálně přistoupil.

[2.]

  [ Změny ve složení konsorcia podléhají písemnému schválení Komisí v souladu s čl. 26 odst. 4.]

PODODDÍL 4

KONSORCIA

Článek 24

51, 52

Dohody o založení konsorcia

Pokud není ve výzvě k podávání návrhů stanoveno jinak, uzavřou všechny právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, dohodu, dále jen „dohoda o založení konsorcia“, která bude upravovat:

[1.]
  Pokud není ve výzvě k podávání návrhů stanoveno jinak, uzavřou všechny právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, dohodu, dále jen „dohoda o založení konsorcia“, která bude upravovat:
  .

Tato dohoda může stanovit dodatečná práva a povinnosti účastníků nepřímé akce v souladu s ustanoveními grantové dohody, a 
  bude upravovat
  :

| a) | vnitřní organizaci konsorcia; |
| --- | --- |

a)

vnitřní organizaci konsorcia;

| a) | právní zastupování a vnitřní organizaci konsorcia, ujednání o důvěrnosti a urovnávání vnitřních sporů, včetně ustanovení týkajících se odstoupení, vyloučení nebo výměny účastníků; |
| --- | --- |

a)

právní zastupování a vnitřní organizaci konsorcia, ujednání o důvěrnosti a urovnávání vnitřních sporů, včetně ustanovení týkajících se odstoupení, vyloučení nebo výměny účastníků;

| b) | rozdělení finančního příspěvku Společenství; |
| --- | --- |

b)

rozdělení finančního příspěvku Společenství;

| b) | rozdělení rozpočtu odhadovaných nákladů,
  rozdělení finančního příspěvku Společenství, formy grantu používané v souladu s čl. 30 odst. 1 a ustanovení týkající se vykazování a výpočtu nákladů v souladu s čl. 30 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

rozdělení rozpočtu odhadovaných nákladů,
  rozdělení finančního příspěvku Společenství, formy grantu používané v souladu s čl. 30 odst. 1 a ustanovení týkající se vykazování a výpočtu nákladů v souladu s čl. 30 odst. 2;

| c) | další pravidla pro šíření a využívání výstupu, včetně případných ujednání v oblasti práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

c)

další pravidla pro šíření a využívání výstupu, včetně případných ujednání v oblasti práv duševního vlastnictví;

| c) | další pravidla pro vlastnictví výstupů vytvořených v rámci nepřímé akce, převod vlastnictví, přístupová práva, šíření a využívání výstupu, včetně případných ujednání v oblasti práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

c)

další pravidla pro vlastnictví výstupů vytvořených v rámci nepřímé akce, převod vlastnictví, přístupová práva, šíření a využívání výstupu, včetně případných ujednání v oblasti práv duševního vlastnictví;

| d) | urovnávání vnitřních sporů. |
| --- | --- |

d)

urovnávání vnitřních sporů.

| (d) | urovnávání vnitřních sporů. |
| --- | --- |

(d)

urovnávání vnitřních sporů.

[2.] Dohoda o založení konsorcia musí být uzavřena všemi účastníky, kteří se chtějí nepřímé akce zúčastnit, dříve než koordinátor podepíše grantovou dohodu.

[3.] V souladu s tímto nařízením Komise vypracuje vzorové dohody o založení konsorcia specifické pro každý režim financování stanovený v části a) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program.

Článek 25

45, 46, 47, 48, 49, 50

Koordinátor

| 1. | Právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, jmenují z řad svých členů jednoho koordinátora, který bude vykonávat následující úkoly v souladu s tímto nařízením, finančním nařízením, prováděcími pravidly a grantovou dohodou: |
| --- | --- |

1.

Právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, jmenují z řad svých členů jednoho koordinátora, který bude vykonávat následující úkoly v souladu s tímto nařízením, finančním nařízením, prováděcími pravidly a grantovou dohodou:

| 1. | Právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, jmenují z řad svých členů jednoho koordinátora, který bude vykonávat následující úkoly v souladu s tímto nařízením, finančním nařízením, prováděcími pravidly a grantovou dohodou: |
| --- | --- |

1.

Právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, jmenují z řad svých členů jednoho koordinátora, který bude vykonávat následující úkoly v souladu s tímto nařízením, finančním nařízením, prováděcími pravidly a grantovou dohodou:

| a) | zajistí, že právní subjekty uvedené v grantové dohodě splňují nezbytné formality pro přistoupení ke grantové dohodě, jak je uvedeno v uvedené dohodě; |
| --- | --- |

a)

zajistí, že právní subjekty uvedené v grantové dohodě splňují nezbytné formality pro přistoupení ke grantové dohodě, jak je uvedeno v uvedené dohodě;

| a) | zajistí, že právní subjekty podílející se na nepřímé akci splní své povinnosti podle grantové dohody a dohody o založení konsorcia
  uvedené v grantové dohodě splňují nezbytné formality pro přistoupení ke grantové dohodě, jak je uvedeno v uvedené dohodě; |
| --- | --- |

a)

zajistí, že právní subjekty podílející se na nepřímé akci splní své povinnosti podle grantové dohody a dohody o založení konsorcia
  uvedené v grantové dohodě splňují nezbytné formality pro přistoupení ke grantové dohodě, jak je uvedeno v uvedené dohodě;

| b) | obdrží finanční příspěvek Společenství a rozdělí jej; |
| --- | --- |

b)

obdrží finanční příspěvek Společenství a rozdělí jej;

| b) | obdrží finanční příspěvek Společenství a rozdělí jej v souladu s ustanoveními uvedenými v dohodě o založení konsorcia; |
| --- | --- |

b)

obdrží finanční příspěvek Společenství a rozdělí jej v souladu s ustanoveními uvedenými v dohodě o založení konsorcia;

| c) | bude řádně vést finanční účty, uchovávat záznamy a informovat Komisi o rozdělení finančního příspěvku Společenství v souladu s článkem 36; |
| --- | --- |

c)

bude řádně vést finanční účty, uchovávat záznamy a informovat Komisi o rozdělení finančního příspěvku Společenství v souladu s článkem 36;

| c) | bude řádně vést finanční účty, uchovávat záznamy a informovat Komisi o rozdělení finančního příspěvku Společenství v souladu s čl. 24 písm. b) a článkem 36; |
| --- | --- |

c)

bude řádně vést finanční účty, uchovávat záznamy a informovat Komisi o rozdělení finančního příspěvku Společenství v souladu s čl. 24 písm. b) a článkem 36;

| d) | zajistí účinnou a správnou komunikaci mezi účastníky a Komisí. |
| --- | --- |

d)

zajistí účinnou a správnou komunikaci mezi účastníky a Komisí.

| d) | zajistí účinné
  ou a správné
  ou
  podávání zpráv o vědeckých a technických výstupech a pokroku prací
  komunikaci mezi účastníky a v souladu s čl. 19 odst. 4 Komisi
  í. |
| --- | --- |

d)

zajistí účinné
  ou a správné
  ou
  podávání zpráv o vědeckých a technických výstupech a pokroku prací
  komunikaci mezi účastníky a v souladu s čl. 19 odst. 4 Komisi
  í.

| e) | ukončí účast právních subjektů, pokud účastník nesplní své povinnosti podle grantové dohody nebo dohody o založení konsorcia. |
| --- | --- |

e)

ukončí účast právních subjektů, pokud účastník nesplní své povinnosti podle grantové dohody nebo dohody o založení konsorcia.

| 2. | Jméno koordinátora je uvedeno v grantové dohodě. |
| --- | --- |

2.

Jméno koordinátora je uvedeno v grantové dohodě.

| 2. | Jméno koordinátora je uvedeno v grantové dohodě o založení konsorcia. |
| --- | --- |

2.

Jméno koordinátora je uvedeno v grantové dohodě o založení konsorcia.

Jmenování nového koordinátora vyžaduje písemný souhlas Komise.

Jmenování nového koordinátora vyžaduje písemný souhlas Komise.

[3.] Je-li stanoveno v dohodě o založení konsorcia, koordinátor může zadat subdodavatelům správní a řídící činnosti v souladu s čl. 33 odst. 4.

53

Článek 26

54, 55

Změny konsorcia

| 1. | Účastníci nepřímé akce mohou navrhnout přičlenění nového účastníka nebo vyloučení některého z účastníků. |
| --- | --- |

1.

Účastníci nepřímé akce mohou navrhnout přičlenění nového účastníka nebo vyloučení některého z účastníků.

| 1. | Účastníci nepřímé akce se mohou dohodnout, že přičlení
  navrhnout přičlenění nového účastníka nebo vyloučí
  vyloučení některého z účastníků v souladu s příslušnými ustanoveními v dohodě o založení konsorcia. |
| --- | --- |

1.

Účastníci nepřímé akce se mohou dohodnout, že přičlení
  navrhnout přičlenění nového účastníka nebo vyloučí
  vyloučení některého z účastníků v souladu s příslušnými ustanoveními v dohodě o založení konsorcia.

| 2. | Každý právní subjekt, který se připojí k probíhající akci, musí přistoupit ke grantové dohodě. |
| --- | --- |

2.

Každý právní subjekt, který se připojí k probíhající akci, musí přistoupit ke grantové dohodě.

| 2. | Každý právní subjekt, který se připojí k probíhající akci, musí přistoupit ke grantové dohodě a dohodě o založení konsorcia. |
| --- | --- |

2.

Každý právní subjekt, který se připojí k probíhající akci, musí přistoupit ke grantové dohodě a dohodě o založení konsorcia.

| 3. | Pokud je tak stanoveno v grantové dohodě, zveřejní konsorcium vyhlášení soutěže a zajistí její rozšíření prostřednictvím zvláštní informační podpory, zejména internetových stránek sedmého rámcového programu, specializovaného tisku a brožur a národních kontaktních míst zřízených členskými a přidruženými státy pro účely informovanosti a podpory. |
| --- | --- |

3.

Pokud je tak stanoveno v grantové dohodě, zveřejní konsorcium vyhlášení soutěže a zajistí její rozšíření prostřednictvím zvláštní informační podpory, zejména internetových stránek sedmého rámcového programu, specializovaného tisku a brožur a národních kontaktních míst zřízených členskými a přidruženými státy pro účely informovanosti a podpory.

| 3. | Pokud je tak stanoveno v grantové dohodě, zveřejní konsorcium vyhlášení soutěže a zajistí její rozšíření prostřednictvím zvláštní informační podpory, zejména internetových stránek sedmého rámcového programu, specializovaného tisku a brožur a národních kontaktních míst zřízených členskými a přidruženými státy pro účely informovanosti a podpory. |
| --- | --- |

3.

55

Konsorcium vyhodnotí nabídky podle kritérií původně použitých pro akci, a to za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných konsorciem a v souladu se zásadami stanovenými v článcích 15 a 17.

Konsorcium vyhodnotí nabídky podle kritérií původně použitých pro akci, a to za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných konsorciem a v souladu se zásadami stanovenými v článcích 15 a 17.

| 4. | Konsorcium oznámí každou změnu složení Komisi, která může do 45 dní od oznámení vznést námitky. |
| --- | --- |

4.

Konsorcium oznámí každou změnu složení Komisi, která může do 45 dní od oznámení vznést námitky.

| 4. | Konsorcium oznámí každou změnu složení Komisi, která může do 45 dní od oznámení vznést námitky. |
| --- | --- |

4.

Konsorcium oznámí každou změnu složení Komisi, která může do 45 dní od oznámení vznést námitky.

Změny ve složení konsorcia spojené s návrhy na další změny grantové dohody, které přímo nesouvisejí se změnou složení, musí být písemně schváleny Komisí.

[Změny ve složení konsorcia spojené s návrhy na další změny grantové dohody, které přímo nesouvisejí se změnou složení, musí být písemně schváleny Komisí.]

PODODDÍL 5

SLEDOVÁNÍ PROGRAMŮ A NEPŘÍMÝCH AKCÍ A SDĚLOVÁNÍ INFORMACÍ

Článek 27

Článek 27

39, 56

Sledování

Sledování

  a přezkum

Komise bude sledovat provádění nepřímých akcí na základě pravidelných zpráv o dosaženém pokroku předkládaných podle čl. 19 odst. 4.

[1.] Komise bude sledovat provádění nepřímých akcí na základě pravidelných zpráv o dosaženém pokroku předkládaných podle čl. 19 odst. 4.

Zejména bude Komise sledovat provádění plánu využívání a šíření výstupu předkládaného podle čl. 20 odst. 1 druhého pododstavce.

...

[2.] Komise může rovněž provádět přezkumy nepřímých akcí, a to pravidelně nebo při jejich dokončení
  .

Takovéto přezkumy lze provádět rovněž za účelem zjištění, zda by nepřímá akce měla být ukončena v souladu s čl. 18 odst. 5.

Pro tyto účely mohou Komisi pomáhat nezávislí odborníci jmenovaní v souladu s článkem 17.

Pro tyto účely mohou Komisi pomáhat nezávislí odborníci jmenovaní v souladu s článkem 17.

Komise sleduje sedmý rámcový program, jeho specifické programy a případně předchozí rámcové programy za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 17. Navíc může vytvářet skupiny nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 17, kteří budou poskytovat poradenství při provádění výzkumné politiky Společenství.

[3.] Komise sleduje sedmý rámcový program, jeho specifické programy a případně předchozí rámcové programy za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 17. Navíc může žádat o
  vytvářet skupiny nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 17, kteří budou poskytovat poradenství při provádění výzkumné politiky Společenství.

[4.
  přesunuto shora
  ]

  Pro tyto účely mohou Komisi pomáhat nezávislí odborníci jmenovaní v souladu s článkem 17.

[5.] Komise předloží výsledky sledování v souladu s odstavci 1 až 3 tohoto článku výboru složenému ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.

57

[6.] Odpovědnost za sledování „hraničního“ výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky a financovaného v rámci ERV má „vědecká rada“ Evropské rady pro výzkum nebo její příslušné podvýbory.

56

Článek 28

Zpřístupňované informace

| 1. | Na požádání zpřístupní Komise kterémukoliv členskému státu nebo přidružené zemi jakékoliv užitečné informace o výstupu, které má k dispozici a které vyplývají z práce provedené v rámci nepřímé akce, za předpokladu, že budou splněny tyto podmínky: |
| --- | --- |

1.

Na požádání zpřístupní Komise kterémukoliv členskému státu nebo přidružené zemi jakékoliv užitečné informace o výstupu, které má k dispozici a které vyplývají z práce provedené v rámci nepřímé akce, za předpokladu, že budou splněny tyto podmínky:

| a) | dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku; |
| --- | --- |

a)

dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku;

| b) | účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty. |
| --- | --- |

b)

účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.

| 2. | Za žádných okolností se poskytnutím informací podle odstavce 1 nepřenášejí na příjemce žádná práva ani žádné povinnosti Komise či účastníků. |
| --- | --- |

2.

Za žádných okolností se poskytnutím informací podle odstavce 1 nepřenášejí na příjemce žádná práva ani žádné povinnosti Komise či účastníků.

Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost takových informací, pokud nejsou tyto informace zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení důvěrnosti.

ODDÍL 3

FINANČNÍ PŘÍSPĚVEK SPOLEČENSTVÍ

PODODDÍL 1

ZPŮSOBILOST PRO FINANCOVÁNÍ A FORMY GRANTŮ

Článek 29

Způsobilost pro financování

| 1. | Pokud se některý z následujících právních subjektů účastní nepřímé akce, může získat finanční příspěvek Společenství: |
| --- | --- |

1.

Pokud se některý z následujících právních subjektů účastní nepřímé akce, může získat finanční příspěvek Společenství:

| a) | jakýkoliv právní subjekt usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi či zřízený podle práva Společenství, |
| --- | --- |

a)

jakýkoliv právní subjekt usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi či zřízený podle práva Společenství,

| b) | jakákoliv mezinárodní evropská zájmová organizace, |
| --- | --- |

b)

jakákoliv mezinárodní evropská zájmová organizace,

| c) | jakýkoliv právní subjekt usazený v partnerské zemi v rámci mezinárodní spolupráce. |
| --- | --- |

c)

jakýkoliv právní subjekt usazený v partnerské zemi v rámci mezinárodní spolupráce.

| 2. | V případě, že účastníkem je jiná mezinárodní organizace než mezinárodní evropská zájmová organizace, nebo právní subjekt usazený v jiné třetí zemi, než je partnerská země v rámci mezinárodní spolupráce, může být finanční příspěvek Společenství přidělen, pokud je splněna alespoň jedna z těchto podmínek: |
| --- | --- |

2.

V případě, že účastníkem je jiná mezinárodní organizace než mezinárodní evropská zájmová organizace, nebo právní subjekt usazený v jiné třetí zemi, než je partnerská země v rámci mezinárodní spolupráce, může být finanční příspěvek Společenství přidělen, pokud je splněna alespoň jedna z těchto podmínek:

| a) | je to uvedeno ve specifických programech nebo v příslušném pracovním programu, |
| --- | --- |

a)

je to uvedeno ve specifických programech nebo v příslušném pracovním programu,

| b) | je to nezbytné pro provedení nepřímé akce, |
| --- | --- |

b)

je to nezbytné pro provedení nepřímé akce,

| c) | takové financování je uvedeno ve dvoustranné vědeckotechnické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Společenstvím a zemí, v níž je právní subjekt usazen. |
| --- | --- |

c)

takové financování je uvedeno ve dvoustranné vědeckotechnické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Společenstvím a zemí, v níž je právní subjekt usazen.

Článek 30

Formy grantů

3, 58, 59, 60, 61

| 1. | Finanční příspěvek Společenství u grantů uvedených v části a) přílohy III sedmého rámcového programu je založen na náhradě způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

1.

Finanční příspěvek Společenství u grantů uvedených v části a) přílohy III sedmého rámcového programu je založen na náhradě způsobilých nákladů.

| 1. | Finanční příspěvek Společenství u grantů uvedených v části a) přílohy III sedmého rámcového programu se skládá z
  je založen na
  částečné nebo úplné náhrady
  ě způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

1.

Finanční příspěvek Společenství u grantů uvedených v části a) přílohy III sedmého rámcového programu se skládá z
  je založen na
  částečné nebo úplné náhrady
  ě způsobilých nákladů.

Finanční příspěvek Společenství však může mít podobu financování pevnou sazbou, včetně násobků jednotkových nákladů, nebo financování paušálními částkami nebo může kombinovat náhradu způsobilých nákladů s pevnou sazbou nebo paušální částkou.

Finanční příspěvek Společenství však může mít podobu financování pevnou sazbou, včetně násobků jednotkových nákladů, nebo financování paušálními částkami nebo může kombinovat náhradu způsobilých nákladů s pevnou sazbou nebo paušální částkou.

Paušální částky na nepřímé akce lze použít pouze na koordinační a podpůrné akce a podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků.

60

Finanční příspěvek Společenství může mít také podobu stipendií nebo cen.

Finanční příspěvek Společenství může mít také podobu stipendií nebo cen.

| 2. | Finanční příspěvek Společenství se vypočítá s ohledem na náklady nepřímé akce jako celku, je však založen na nákladech, které jednotliví účastníci vykazují. |
| --- | --- |

2.

Finanční příspěvek Společenství se vypočítá s ohledem na náklady nepřímé akce jako celku, je však založen na nákladech, které jednotliví účastníci vykazují.

| 2. | Maximální
  Ffinanční příspěvek Společenství na nepřímé akce je definován se vypočitá s ohledem na náklady nepřímé akce jako celku, je však založen na
  podle prováděných činností a na základě rozpočtu odhadovaných nákladů
  ech jednotlivých účastníků, které jednotliví účastníci vykazují. |
| --- | --- |

2.

Maximální
  Ffinanční příspěvek Společenství na nepřímé akce je definován se vypočitá s ohledem na náklady nepřímé akce jako celku, je však založen na
  podle prováděných činností a na základě rozpočtu odhadovaných nákladů
  ech jednotlivých účastníků, které jednotliví účastníci vykazují.

61

Článek 31

Náhrada způsobilých nákladů

| 1. | Granty musí být spolufinancovány účastníky. |
| --- | --- |

1.

Granty musí být spolufinancovány účastníky.

| 1. | Nepřímé akce, jimž byl udělen
  G
  granty
  z rozpočtu Společenství musí být spolufinancovány účastníky. |
| --- | --- |

1.

Nepřímé akce, jimž byl udělen
  G
  granty
  z rozpočtu Společenství musí být spolufinancovány účastníky.

Finanční příspěvek Společenství k náhradě způsobilých nákladů nesmí vést k zisku.

Finanční příspěvek Společenství k náhradě způsobilých nákladů nesmí vést k zisku. Existence či neexistence zisku se určuje na úrovni každého účastníka.

62

| 2. | Příjmy se berou v úvahu pro výplatu grantu na konci provádění akce. |
| --- | --- |

2.

Příjmy se berou v úvahu pro výplatu grantu na konci provádění akce.

| 2. | Příjmy se berou v úvahu pro výplatu grantu na konci provádění akce v souladu s čl. 33 odst. 5). |
| --- | --- |

2.

Příjmy se berou v úvahu pro výplatu grantu na konci provádění akce v souladu s čl. 33 odst. 5).

| 3. | Aby byly považovány za způsobilé, musí náklady vzniklé při provádění nepřímé akce splňovat tyto podmínky: |
| --- | --- |

3.

Aby byly považovány za způsobilé, musí náklady vzniklé při provádění nepřímé akce splňovat tyto podmínky:

| 3. | Aby byly považovány za způsobilé, musí náklady vzniklé každému účastníkovi při provádění nepřímé akce splňovat tyto podmínky: |
| --- | --- |

3.

Aby byly považovány za způsobilé, musí náklady vzniklé každému účastníkovi při provádění nepřímé akce splňovat tyto podmínky:

| a) | musejí být skutečné; |
| --- | --- |

a)

musejí být skutečné;

| b) | musejí být vynaloženy v průběhu akce, s výjimkou nákladů na vypracování závěrečných zpráv, pokud je to stanoveno v grantové dohodě; |
| --- | --- |

b)

musejí být vynaloženy v průběhu akce, s výjimkou nákladů na vypracování závěrečných zpráv, pokud je to stanoveno v grantové dohodě;

| c) | musejí být stanoveny podle obvyklých účetních a správních zásad a postupů účastníka a použity výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce, za dodržování zásad úspornosti, účinnosti a efektivity; |
| --- | --- |

c)

musejí být stanoveny podle obvyklých účetních a správních zásad a postupů účastníka a použity výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce, za dodržování zásad úspornosti, účinnosti a efektivity;

| c) | musejí být stanoveny podle obvyklých účetních a správních zásad země, v níž je právní subjekt usazen, a postupů účastníka pro účtování nákladů
  a použity
  a vzniknout výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce, za dodržování zásad úspornosti, účinnosti a efektivity; |
| --- | --- |

c)

musejí být stanoveny podle obvyklých účetních a správních zásad země, v níž je právní subjekt usazen, a postupů účastníka pro účtování nákladů
  a použity
  a vzniknout výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce, za dodržování zásad úspornosti, účinnosti a efektivity;

63, 65

| d) | musejí být zaneseny v účetní evidenci účastníka a vyplaceny, nebo v případě příspěvku od třetích stran, zaneseny v účetní evidenci těchto třetích stran; |
| --- | --- |

d)

musejí být zaneseny v účetní evidenci účastníka a vyplaceny, nebo v případě příspěvku od třetích stran, zaneseny v účetní evidenci těchto třetích stran;

| d) | musejí být zaneseny v účetní evidenci účastníka a vyplaceny, nebo v případě příspěvku od třetích stran, zaneseny v účetní evidenci těchto třetích stran; |
| --- | --- |

d)

musejí být zaneseny v účetní evidenci účastníka a vyplaceny, nebo v případě příspěvku od třetích stran, zaneseny v účetní evidenci těchto třetích stran;

| e) | musejí být očištěny od nezpůsobilých nákladů, zejména od identifikovatelných nepřímých daní, včetně daně z přidané hodnoty, cel, dlužných úroků, rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzových ztrát, nákladů spojených s kapitálovým výnosem, nákladů deklarovaných, vzniklých nebo nahrazených v souvislosti s jiným projektem Společenství, dluhů a poplatků za dluhovou službu, nadměrných nebo lehkomyslných výdajů a veškerých dalších nákladů, které nesplňují podmínky uvedené v písmenech a) až d). |
| --- | --- |

e)

musejí být očištěny od nezpůsobilých nákladů, zejména od identifikovatelných nepřímých daní, včetně daně z přidané hodnoty, cel, dlužných úroků, rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzových ztrát, nákladů spojených s kapitálovým výnosem, nákladů deklarovaných, vzniklých nebo nahrazených v souvislosti s jiným projektem Společenství, dluhů a poplatků za dluhovou službu, nadměrných nebo lehkomyslných výdajů a veškerých dalších nákladů, které nesplňují podmínky uvedené v písmenech a) až d).

| e) | musejí být očištěny od nezpůsobilých nákladů, zejména od vrácených
  identifikovatelných nepřímých daní, včetně daně z přidané hodnoty, cel, dlužných úroků, rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzových ztrát, nákladů spojených s kapitálovým výnosem, nákladů deklarovaných, vzniklých nebo nahrazených v souvislosti s jiným projektem Společenství, dluhů a poplatků za dluhovou službu, nadměrných nebo lehkomyslných výdajů a veškerých dalších nákladů, které nesplňují podmínky uvedené v písmenech a) až d). |
| --- | --- |

e)

musejí být očištěny od nezpůsobilých nákladů, zejména od vrácených
  identifikovatelných nepřímých daní, včetně daně z přidané hodnoty, cel, dlužných úroků, rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzových ztrát, nákladů spojených s kapitálovým výnosem, nákladů deklarovaných, vzniklých nebo nahrazených v souvislosti s jiným projektem Společenství, dluhů a poplatků za dluhovou službu, nadměrných nebo lehkomyslných výdajů a veškerých dalších nákladů, které nesplňují podmínky uvedené v písmenech a) až d).

64

Pro účely písmene a) lze použít průměrné osobní náklady, pokud jsou v souladu se správními zásadami a účetními postupy účastníka a neliší se výrazně od skutečných nákladů.

Pro účely bodu (a) lze použít průměrné osobní náklady, pokud jsou v souladu se správními zásadami a účetními postupy účastníka a neliší se výrazně od skutečných nákladů.

Článek 32

Článek 32

66, 67, 68, 69, 70

Přímé způsobilé náklady a nepřímé způsobilé náklady

Přímé

  způsobilé náklady

  a nepřímé

  způsobilé

  náklady

| 1. | Způsobilé náklady se skládají z nákladů, které lze přímo připsat dané akci, dále jen „přímé způsobilé náklady“, a případně z nákladů, které nelze dané akci přímo připsat, ale které byly vynaloženy v přímém vztahu s přímými způsobilými náklady dané akci připsanými, dále jen „nepřímé způsobilé náklady“. |
| --- | --- |

1.

Způsobilé náklady se skládají z nákladů, které lze přímo připsat dané akci, dále jen „přímé způsobilé náklady“, a případně z nákladů, které nelze dané akci přímo připsat, ale které byly vynaloženy v přímém vztahu s přímými způsobilými náklady dané akci připsanými, dále jen „nepřímé způsobilé náklady“.

[1a.] Přímé náklady se mohou skládat z osobních nákladů, cestovních výdajů a denních diet a ostatních specifických nákladů.

67

[1b.] Osobní náklady zahrnují odměnu a související poplatky pro pracovníky, které účastník přímo zaměstnává.

Účtují se na základě záznamů účastníka o době, během níž se pracovníci skutečně podíleli na nepřímé akci.

U zvláštních kategorií zaměstnanců může účastník účtovat průměrné náklady nebo násobky jednotkových nákladů, pokud jsou stanoveny v souladu s jeho obvyklými postupy účtování nákladů.

[1c.] Cestovní výdaje a denní diety pro pracovníky podílející se na nepřímé akci se účtují jako skutečně vzniklé náklady nebo na základě násobků jednotkových nákladů, pokud jsou stanoveny v souladu s běžnými postupy účastníka pro účtování nákladů, nebo na základě násobků jednotkových nákladů stanovených Komisí.

[1d.] Ostatní specifické náklady, včetně předmětů dlouhodobé spotřeby, uživatelských poplatků, spotřebního materiálu, subdodávek, jsou způsobilé pouze tehdy, jsou-li definovány v grantové dohodě.

| 2. | Ke krytí nepřímých způsobilých nákladů se může každý účastník rozhodnout pro pevnou sazbu svých celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky. |
| --- | --- |

2.

Ke krytí nepřímých způsobilých nákladů se může každý účastník rozhodnout pro pevnou sazbu svých celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky.

| 2. | Ke krytí nepřímých způsobilých nákladů se může každý účastník účtovat skutečné náklady nebo se rozhodnout pro pevnou sazbu pro své
  ých celkové
  ých přímé
  ých způsobilé
  ých
  osobní náklady
  ů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky
  , pokud je to v souladu s jeho obvyklými postupy účtování nákladů. |
| --- | --- |

2.

Ke krytí nepřímých způsobilých nákladů se může každý účastník účtovat skutečné náklady nebo se rozhodnout pro pevnou sazbu pro své
  ých celkové
  ých přímé
  ých způsobilé
  ých
  osobní náklady
  ů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky
  , pokud je to v souladu s jeho obvyklými postupy účtování nákladů.

68, 69, 70

| 3. | V některých případech, zejména u koordinačních a podpůrných akcí a v některých případech podpory odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, může být náhrada nepřímých způsobilých nákladů grantovou dohodou omezena na určitý maximální procentní podíl přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky. |
| --- | --- |

3.

V některých případech, zejména u koordinačních a podpůrných akcí a v některých případech podpory odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, může být náhrada nepřímých způsobilých nákladů grantovou dohodou omezena na určitý maximální procentní podíl přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky.

| 3. | V některých případech, zejména u koordinačních a podpůrných akcí a v některých případech podpory odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků
  nNáhrada nepřímých způsobilých nákladů může být grantovou dohodou omezena na určitý maximální procentní podíl přímých způsobilých osobních nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky. |
| --- | --- |

3.

V některých případech, zejména u koordinačních a podpůrných akcí a v některých případech podpory odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků
  nNáhrada nepřímých způsobilých nákladů může být grantovou dohodou omezena na určitý maximální procentní podíl přímých způsobilých osobních nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky.

68

Článek 33

3, 71, 72, 73

Maximální podíl na financování

| 1. | V případě činností výzkumu a technického rozvoje může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

1.

V případě činností výzkumu a technického rozvoje může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.

V případě veřejných orgánů, institucí středního nebo vyššího vzdělávání, výzkumných organizací a malých a středních podniků však může dosáhnout maximálně 75 % celkových způsobilých nákladů.

71, 72

| 2. | U demonstračních činností může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

2.

U demonstračních činností může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.

| 3. | U činností souvisejících s akcemi hraničního výzkumu, koordinačními a podpůrnými akcemi a akcemi na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

3.

U činností souvisejících s akcemi hraničního výzkumu, koordinačními a podpůrnými akcemi a akcemi na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.

| 4. | V případě správy a osvědčení o auditu a dalších činností, které nejsou uvedeny v odstavcích 1, 2 a 3, může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

4.

V případě správy a osvědčení o auditu a dalších činností, které nejsou uvedeny v odstavcích 1, 2 a 3, může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.

| 4. | V případě správy
  správních činností (včetně
  a osvědčení o auditu) a činností souvisejících s odbornou přípravou v rámci akcí, které nespadají do režimu financování odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, koordinace, navazování kontaktů a šíření výsledků
  a dalších činností, které nejsou uvedeny v odstavcích 1, 2 a 3, může finanční příspěvek Společenství činit
  dosáhnout maximálně až 100 % celkových způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

4.

V případě správy
  správních činností (včetně
  a osvědčení o auditu) a činností souvisejících s odbornou přípravou v rámci akcí, které nespadají do režimu financování odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, koordinace, navazování kontaktů a šíření výsledků
  a dalších činností, které nejsou uvedeny v odstavcích 1, 2 a 3, může finanční příspěvek Společenství činit
  dosáhnout maximálně až 100 % celkových způsobilých nákladů.

73

Mezi další činnosti zmíněné v prvním pododstavci patří např. školení v rámci akcí, které nespadají do režimu financování odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, koordinace, navazování kontaktů a šíření výsledků.

Mezi další činnosti zmíněné v prvním pododstavci patří např. školení v rámci akcí, které nespadají do režimu financování odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, koordinace, navazování kontaktů a šíření výsledků.

| 5. | Pro účely odstavců 1 až 4 se při určování finančního příspěvku Společenství vezmou v úvahu způsobilé náklady po odečtení příjmů. |
| --- | --- |

5.

Pro účely odstavců 1 až 4 se při určování finančního příspěvku Společenství vezmou v úvahu způsobilé náklady po odečtení příjmů.

| 5. | Pro účely odstavců 1 až 4 se při určování finančního příspěvku Společenství vezmou v úvahu způsobilé náklady a
  po odečtení příjmy
  ů. |
| --- | --- |

5.

Pro účely odstavců 1 až 4 se při určování finančního příspěvku Společenství vezmou v úvahu způsobilé náklady a
  po odečtení příjmy
  ů.

| 6. | Odstavce 1 až 5 se případně použijí pro nepřímé akce, kde se na celou nepřímou akci používá financování pevnou sazbou nebo paušální částkou. |
| --- | --- |

6.

Odstavce 1 až 5 se případně použijí pro nepřímé akce, kde se na celou nepřímou akci používá financování pevnou sazbou nebo paušální částkou.

| 6. | Odstavce 1 až 5 se případně použijí pro nepřímé akce, kde se na celou nepřímou akci používá financování pevnou sazbou nebo paušální částkou. |
| --- | --- |

6.

Článek 34

Článek 34

74

Vykazování a audit způsobilých nákladů

Vykazování

  a audit způsobilých

  nákladů

| 1. | Komisi se předkládají pravidelné zprávy týkající se způsobilých nákladů, finančních úroků vzniklých z předběžného financování a příjmů v souvislosti s danou nepřímou akcí, případně stvrzených osvědčením o auditu, v souladu s finančním nařízením a prováděcími pravidly. |
| --- | --- |

1.

Komisi se předkládají pravidelné zprávy týkající se způsobilých nákladů, finančních úroků vzniklých z předběžného financování a příjmů v souvislosti s danou nepřímou akcí, případně stvrzených osvědčením o auditu, v souladu s finančním nařízením a prováděcími pravidly.

| 1. | Komisi se pravidelně podávají zprávy týkající se veškerých
  předkládají pravidelné zprávy týkající se způsobilých nákladů, finančních úroků vzniklých z předběžného financování a příjmů souvisejících
  v souvislosti s danou nepřímou akcí, případně stvrzených osvědčením o auditu, v souladu s finančním nařízením a prováděcími pravidly. |
| --- | --- |

1.

Komisi se pravidelně podávají zprávy týkající se veškerých
  předkládají pravidelné zprávy týkající se způsobilých nákladů, finančních úroků vzniklých z předběžného financování a příjmů souvisejících
  v souvislosti s danou nepřímou akcí, případně stvrzených osvědčením o auditu, v souladu s finančním nařízením a prováděcími pravidly.

Pokud v případě dané akce dochází ke spolufinancování, musí to být vykázáno a případně po skončení akce stvrzeno osvědčením.

Pokud v případě dané akce dochází ke spolufinancování, musí to být vykázáno a případně po skončení akce stvrzeno osvědčením.

| 2. | V případě veřejných orgánů, výzkumných organizací a institucí středního nebo vyššího vzdělávání může osvědčení o auditu požadované podle odstavce 1 vydat příslušný státní úředník. |
| --- | --- |

2.

V případě veřejných orgánů, výzkumných organizací a institucí středního nebo vyššího vzdělávání může osvědčení o auditu požadované podle odstavce 1 vydat příslušný státní úředník.

| 2. | V případě veřejných orgánů, výzkumných organizací a institucí středního nebo vyššího vzdělávání může osvědčení o auditu požadované podle odstavce 1 vydat příslušný státní úředník. |
| --- | --- |

2.

Článek 34a

69, 75, 76, 77

Osvědčení o auditu

[1.] Oznámené náklady musí být osvědčeny v souladu s finančním nařízením a prováděcími pravidly.

[2.] V souladu s tímto nařízením a ustanoveními grantové dohody osvědčení o auditu musí poskytovat záruku, že:

75

| a) | náklady oznámené účastníkem jsou způsobilé; |
| --- | --- |

a)

náklady oznámené účastníkem jsou způsobilé;

| b) | náklady, finanční úroky vzniklé z předběžného financování a příjmy byly správně určeny a jsou doloženy odpovídajícími podpůrnými doklady. |
| --- | --- |

b)

náklady, finanční úroky vzniklé z předběžného financování a příjmy byly správně určeny a jsou doloženy odpovídajícími podpůrnými doklady.

[3.] Osvědčení o auditu vystaví externí auditor nebo v případě veřejných orgánů příslušný státní úředník.

Externí auditor musí splňovat požadavky stanovené v souladu s 8. směrnicí Rady 84/253/EHS ze dne 10. dubna 1984. Příslušnost státních úředníků určí příslušné orgány podle vnitrostátních právních předpisů.

Externí auditor nebo v případě veřejných orgánů příslušný státní úředník vystavující osvědčení o auditu musí být nezávislý na účastníkovi pověřeném výběrem auditora.

76

[4.] Komise má přístup k podpůrným dokladům pro tato osvědčení o auditu.

77

Článek 35

Článek 35

59, 78, 79

Sítě excelence

Sítě excelence

| 1. | Není-li v pracovním programu uvedeno jinak, má finanční příspěvek Společenství pro sítě excelence podobu paušální částky vypočtené podle počtu výzkumných pracovníků, kteří se mají do sítě excelence zapojit, a doby trvání akce. |
| --- | --- |

1.

Není-li v pracovním programu uvedeno jinak, má finanční příspěvek Společenství pro sítě excelence podobu paušální částky vypočtené podle počtu výzkumných pracovníků, kteří se mají do sítě excelence zapojit, a doby trvání akce.

| 1. | Není-li v pracovním programu uvedeno jinak, má finanční příspěvek Společenství pro sítě excelence podobu paušální částky vypočtené podle počtu výzkumných pracovníků, kteří se mají do sítě excelence zapojit, a doby trvání akce. |
| --- | --- |

1.

Není-li v pracovním programu uvedeno jinak, má finanční příspěvek Společenství pro sítě excelence podobu paušální částky vypočtené podle počtu výzkumných pracovníků, kteří se mají do sítě excelence zapojit, a doby trvání akce.

| 2. | Jednotková částka u paušálních částek vyplácených podle odstavce 1 je 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka. |
| --- | --- |

2.

Jednotková částka u paušálních částek vyplácených podle odstavce 1 je 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka.

| 2. | Jednotková částka u paušálních částek vyplácených podle odstavce 1 je 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka. |
| --- | --- |

2.

Tuto částku Komise upraví v souladu s finančním nařízením a prováděcími pravidly.

Tuto částku Komise upraví v souladu s finančním nařízením a prováděcími pravidly.

| 3. | Pracovní program stanoví maximální počet účastníků, případně maximální počet výzkumných pracovníků, který může být použit jako základ pro výpočet maximální paušální částky podle odstavce 1. Další účastníci nad tento maximální počet pro stanovení finančního příspěvku se však také mohou účastnit. |
| --- | --- |

3.

Pracovní program stanoví maximální počet účastníků, případně maximální počet výzkumných pracovníků, který může být použit jako základ pro výpočet maximální paušální částky podle odstavce 1. Další účastníci nad tento maximální počet pro stanovení finančního příspěvku se však také mohou účastnit.

| 3. | Pracovní program stanoví maximální počet účastníků, případně maximální počet výzkumných pracovníků, který může být použit jako základ pro výpočet maximální paušální částky podle odstavce 1. Další účastníci nad tento maximální počet pro stanovení finančního příspěvku se však také mohou účastnit. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Paušální částky podle odstavce 1 budou vypláceny v pravidelných dávkách. |
| --- | --- |

4.

Paušální částky podle odstavce 1 budou vypláceny v pravidelných dávkách.

| 4. | Paušální částky podle odstavce 1 budou vypláceny v pravidelných dávkách. |
| --- | --- |

4.

Tyto pravidelné dávky budou vypláceny na základě posouzení postupného provádění společného programu činností prostřednictvím měření integrace výzkumných zdrojů a kapacit na základě ukazatelů výkonu dojednaných s konsorciem a uvedených v grantové dohodě.

Tyto pravidelné dávky budou vypláceny na základě posouzení postupného provádění společného programu činností prostřednictvím měření integrace výzkumných zdrojů a kapacit na základě ukazatelů výkonu dojednaných s konsorciem a uvedených v grantové dohodě.

PODODDÍL 2

VYPLACENÍ, ROZDĚLENÍ, ZPĚTNÉ VYMÁHÁNÍ ČÁSTEK A ZÁRUKY

Článek 36

Vyplacení a rozdělení

| 1. | Finanční příspěvek Společenství se účastníkům vyplatí prostřednictvím koordinátora. |
| --- | --- |

1.

Finanční příspěvek Společenství se účastníkům vyplatí prostřednictvím koordinátora.

| 2. | Koordinátor povede evidenci, ze které bude možno kdykoliv zjistit, jaké podíly finančních prostředků Společenství byly jednotlivým účastníkům přiděleny. |
| --- | --- |

2.

Koordinátor povede evidenci, ze které bude možno kdykoliv zjistit, jaké podíly finančních prostředků Společenství byly jednotlivým účastníkům přiděleny.

Na vyžádání sdělí koordinátor tuto informaci Komisi.

Článek 37

Zpětné vymáhání částek

Komise může přijmout rozhodnutí o zpětném vymáhání částek v souladu s finančním nařízením.

Článek 38

Článek 38

3, 80, 81

Částky ponechané na pokrytí rizika

Částky ponechané na pokrytí rizika

| 1. | V závislosti na stupni rizika spojeného s nevracením částek dlužných Společenství si může Komise ponechat malou část finančního příspěvku Společenství určeného jednotlivým účastníkům nepřímé akce a použít ji na pokrytí dlužných částek, které nesplatili někteří účastníci nepřímých akcí. |
| --- | --- |

1.

V závislosti na stupni rizika spojeného s nevracením částek dlužných Společenství si může Komise ponechat malou část finančního příspěvku Společenství určeného jednotlivým účastníkům nepřímé akce a použít ji na pokrytí dlužných částek, které nesplatili někteří účastníci nepřímých akcí.

| 1. | V závislosti na stupni rizika spojeného s nevracením částek dlužných Společenství si může Komise ponechat malou část finančního příspěvku Společenství určeného jednotlivým účastníkům nepřímé akce a použít ji na pokrytí dlužných částek, které nesplatili někteří účastníci nepřímých akcí. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Odstavec 1 se nevztahuje na tyto subjekty: |
| --- | --- |

2.

Odstavec 1 se nevztahuje na tyto subjekty:

| 2. | Odstavec 1 se nevztahuje na tyto subjekty: |
| --- | --- |

2.

| a) | veřejné orgány, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a instituce středního nebo vyššího vzdělávání; |
| --- | --- |

a)

veřejné orgány, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a instituce středního nebo vyššího vzdělávání;

| (a) | veřejné orgány, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a instituce středního nebo vyššího vzdělávání; |
| --- | --- |

(a)

veřejné orgány, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a instituce středního nebo vyššího vzdělávání;

| b) | účastníci akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, akcí hraničního výzkumu a akcí ve prospěch konkrétních skupin, s výjimkou akcí ve prospěch malých a středních podniků. |
| --- | --- |

b)

účastníci akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, akcí hraničního výzkumu a akcí ve prospěch konkrétních skupin, s výjimkou akcí ve prospěch malých a středních podniků.

| (b) | účastníci akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, akcí hraničního výzkumu a akcí ve prospěch konkrétních skupin, s výjimkou akcí ve prospěch malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(b)

účastníci akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, akcí hraničního výzkumu a akcí ve prospěch konkrétních skupin, s výjimkou akcí ve prospěch malých a středních podniků.

Účastníci uvedení v písmenech a) a b) jsou odpovědní za vlastní dluhy.

Účastníci uvedení v bodech (a) a (b) jsou odpovědní za vlastní dluhy.

| 3. | Částky ponechané na pokrytí rizika představují příjem pro sedmý rámcový program ve smyslu čl. 18 odst. 2 finančního nařízení. |
| --- | --- |

3.

Částky ponechané na pokrytí rizika představují příjem pro sedmý rámcový program ve smyslu čl. 18 odst. 2 finančního nařízení.

| |
| --- |

3.

| 3. | Částky ponechané na pokrytí rizika představují příjem pro sedmý rámcový program ve smyslu čl. 18 odst. 2 finančního nařízení. |
| --- | --- |

| 4. | Po skončení rámcového programu se provede posouzení částek, které jsou třeba na pokrytí zbývajících rizik. Veškeré finanční prostředky nad rámec těchto potřebných částek se vrátí do rámcového programu a budou představovat vyčleněný příjem. |
| --- | --- |

4.

Po skončení rámcového programu se provede posouzení částek, které jsou třeba na pokrytí zbývajících rizik. Veškeré finanční prostředky nad rámec těchto potřebných částek se vrátí do rámcového programu a budou představovat vyčleněný příjem.

| 4. | Po skončení rámcového programu se provede posouzení částek, které jsou třeba na pokrytí zbývajících rizik. Veškeré finanční prostředky nad rámec těchto potřebných částek se vrátí do rámcového programu a budou představovat vyčleněný příjem. |
| --- | --- |

4.

KAPITOLA III

Šíření a využívání výstupu a přístupová práva

ODDÍL 1

VÝSTUP

PODODDÍL 1

VLASTNICTVÍ

Článek 39

Vlastnictví výstupu

| 1. | Výstup je vlastnictvím Společenství v těchto případech: |
| --- | --- |

1.

Výstup je vlastnictvím Společenství v těchto případech:

| a) | koordinační a podpůrné akce spočívající v nákupu nebo službě podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení; |
| --- | --- |

a)

koordinační a podpůrné akce spočívající v nákupu nebo službě podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení;

| a) | koordinační a podpůrné akce spočívající v nákupu zboží nebo služeb služby podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení a prováděcích pravidlech k němu; |
| --- | --- |

a)

koordinační a podpůrné akce spočívající v nákupu zboží nebo služeb služby podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení a prováděcích pravidlech k němu;

| b) | koordinační a podpůrné akce týkající se nezávislých odborníků. |
| --- | --- |

b)

koordinační a podpůrné akce týkající se nezávislých odborníků.

| 2. | Výstup z práce provedené v rámci jiných nepřímých akcí, než které jsou uvedeny v odstavci 1, je vlastnictvím účastníků, kteří práci, z níž výstup vzešel, provedli. |
| --- | --- |

2.

Výstup z práce provedené v rámci jiných nepřímých akcí, než které jsou uvedeny v odstavci 1, je vlastnictvím účastníků, kteří práci, z níž výstup vzešel, provedli.

| 3. | Jestliže jsou zaměstnanci nebo jiní pracovníci pracující pro některého účastníka oprávněni nárokovat si práva na výstup, pak tento účastník zajistí, že tato práva lze vykonávat způsobem, který je v souladu s povinnostmi účastníka podle grantové dohody. |
| --- | --- |

3.

Jestliže jsou zaměstnanci nebo jiní pracovníci pracující pro některého účastníka oprávněni nárokovat si práva na výstup, pak tento účastník zajistí, že tato práva lze vykonávat způsobem, který je v souladu s povinnostmi účastníka podle grantové dohody.

Článek 40

83

Společné vlastnictví výstupu

| 1. | V případech, kdy práci, z níž výstup vzešel, provedlo více účastníků společně a kdy jejich jednotlivé podíly na práci nelze určit, mají k výstupu vlastnictví společné. |
| --- | --- |

1.

V případech, kdy práci, z níž výstup vzešel, provedlo více účastníků společně a kdy jejich jednotlivé podíly na práci nelze určit, mají k výstupu vlastnictví společné.

| 1. | V případech, kdy práci, z níž výstup vzešel, provedlo více účastníků společně a kdy jejich jednotlivé podíly na práci nelze určit, mají k výstupu vlastnictví společné.

  V těchto případech dotyční účastníci uzavřou dohodu o společném vlastnictví, která upravuje rozdělení a podmínky výkonu společného vlastnictví. |
| --- | --- |

1.

V případech, kdy práci, z níž výstup vzešel, provedlo více účastníků společně a kdy jejich jednotlivé podíly na práci nelze určit, mají k výstupu vlastnictví společné.

V těchto případech dotyční účastníci uzavřou dohodu o společném vlastnictví, která upravuje rozdělení a podmínky výkonu společného vlastnictví.

| 2. | Pokud nebyla k rozdělení a k podmínkám výkonu výše uvedeného společného vlastnictví uzavřena dohoda o společném vlastnictví, je každý ze spoluvlastníků oprávněn udílet nevýhradní licence třetím stranám bez práva poskytovat sublicence, jsou-li splněny následující podmínky: |
| --- | --- |

2.

Pokud nebyla k rozdělení a k podmínkám výkonu výše uvedeného společného vlastnictví uzavřena dohoda o společném vlastnictví, je každý ze spoluvlastníků oprávněn udílet nevýhradní licence třetím stranám bez práva poskytovat sublicence, jsou-li splněny následující podmínky:

| 2. | Pokud nebyla takováto
  k rozdělení a k podmínkám výkonu výše uvedeného společného vlastnictví uzavřena dohoda o společném vlastnictví
  účastníky nepřímé akce uzavřena, je každý ze spoluvlastníků oprávněn udílet nevýhradní licence třetím stranám bez práva poskytovat sublicence s výhradou
  , jsou-li splněny následující podmínky: |
| --- | --- |

2.

Pokud nebyla takováto
  k rozdělení a k podmínkám výkonu výše uvedeného společného vlastnictví uzavřena dohoda o společném vlastnictví
  účastníky nepřímé akce uzavřena, je každý ze spoluvlastníků oprávněn udílet nevýhradní licence třetím stranám bez práva poskytovat sublicence s výhradou
  , jsou-li splněny následující podmínky:

| a) | ostatní spoluvlastníci o tom musí být předem informováni; |
| --- | --- |

a)

ostatní spoluvlastníci o tom musí být předem informováni;

| (a) | předchozího informování ostatních spoluvlastníků
  ci o tom musí být předem informováni;
  . |
| --- | --- |

(a)

předchozího informování ostatních spoluvlastníků
  ci o tom musí být předem informováni;
  .

| b) | ostatním spoluvlastníkům musí být poskytnuta spravedlivá a přiměřená kompenzace. |
| --- | --- |

b)

ostatním spoluvlastníkům musí být poskytnuta spravedlivá a přiměřená kompenzace.

| (b) | ostatním spoluvlastníkům musí být poskytnuta spravedlivá a přiměřená kompenzace. |
| --- | --- |

(b)

ostatním spoluvlastníkům musí být poskytnuta spravedlivá a přiměřená kompenzace.

[3.] Komise vypracuje vzorové dohody o společném vlastnictví v souladu s tímto nařízením.

Článek 41

Vlastnictví výstupu konkrétními skupinami

V případě akcí ve prospěch konkrétních skupin se čl. 39 odst. 2 a čl. 40 odst. 1 nepoužije. V takových případech je výstup společným vlastnictvím účastníků, kteří jsou členy této konkrétní skupiny, která má z akce prospěch, pokud se účastníci nedohodnou jinak.

V případě akcí ve prospěch konkrétních skupin stanovených v části a) oddíle 6 přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program, se čl. 39 odst. 2 a čl. 40 odst. 1 nepoužije. V takových případech je výstup společným vlastnictvím účastníků, kteří jsou členy této konkrétní skupiny, která má z akce prospěch, pokud se účastníci nedohodnou jinak.

Pokud vlastníci výstupu nejsou členy této skupiny, zajistí, aby skupina měla všechna práva k výstupu, která jsou nezbytná pro účely využívání a šíření tohoto výstupu v souladu s technickou přílohou grantové dohody.

Pokud vlastníci výstupu nejsou členy této skupiny, zajistí, aby skupina měla všechna
  výhradní práva k výstupu, která jsou nezbytná pro účely využívání a šíření tohoto výstupu v souladu s technickou přílohou grantové dohody.

Článek 42

82, 84

Převod výstupu

Převod

  vlastnictví a přístupových práv k

  výstupu

| 1. | Jestliže některý účastník převádí své vlastnické právo k výstupu, převede na nabyvatele i své povinnosti, zejména pokud jde o udělování přístupových práv a využívání a šíření výstupu v souladu s grantovou dohodou. |
| --- | --- |

1.

Jestliže některý účastník převádí své vlastnické právo k výstupu, převede na nabyvatele i své povinnosti, zejména pokud jde o udělování přístupových práv a využívání a šíření výstupu v souladu s grantovou dohodou.

| 1. | Jestliže některý účastník převádí své vlastnické právo k výstupu, převede na nabyvatele i své povinnosti,
  zejména pokud jde o udělování přístupových práv

  a 

  využívání a šíření výstupu v souladu s tímto nařízením, grantovou dohodou a dohodou o založení konsorcia. |
| --- | --- |

1.

Jestliže některý účastník převádí své vlastnické právo k výstupu, převede na nabyvatele i své povinnosti,
  zejména pokud jde o udělování přístupových práv

  a 

  využívání a šíření výstupu v souladu s tímto nařízením, grantovou dohodou a dohodou o založení konsorcia.

[1a.] K výstupu budou mít přístup rovněž přidružené subjekty účastníků, které provádějí práci, jejímž výsledkem výstup je, pokud přidružená společnost:

| a) | je usazena v členském státě nebo v přidružené zemi; |
| --- | --- |

a)

je usazena v členském státě nebo v přidružené zemi;

| b) | poskytne reciproční přístupová práva k podkladům, jejichž je držitelem a které jsou zapotřebí k využívání výstupu; |
| --- | --- |

b)

poskytne reciproční přístupová práva k podkladům, jejichž je držitelem a které jsou zapotřebí k využívání výstupu;

| c) | splňuje podmínky týkající se důvěrnosti v souladu s článkem 3. |
| --- | --- |

c)

splňuje podmínky týkající se důvěrnosti v souladu s článkem 3.

| 2. | Pokud se na tomto účastníkovi požaduje, aby udělil přístupová práva, uvědomí o tom ostatní účastníky téže akce a poskytne jim dostatečné informace o novém vlastníkovi výstupu k tomu, aby mohli vykonávat svá přístupová práva podle grantové dohody, s tím, že platí případné závazky důvěrnosti. |
| --- | --- |

2.

Pokud se na tomto účastníkovi požaduje, aby udělil přístupová práva, uvědomí o tom ostatní účastníky téže akce a poskytne jim dostatečné informace o novém vlastníkovi výstupu k tomu, aby mohli vykonávat svá přístupová práva podle grantové dohody, s tím, že platí případné závazky důvěrnosti.

| 2. | Pokud se na tomto účastníkovi požaduje, aby
  účastník hodlá udělit
  l přístupová práva, uvědomí o tom ostatní účastníky téže akce a poskytne jim dostatečné informace o novém nabyvateli
  vlastníkovi výstupu k tomu, aby ostatní účastníci mohli vykonávat svá přístupová práva podle grantové dohody, s tím, že platí případné závazky důvěrnosti. |
| --- | --- |

2.

Pokud se na tomto účastníkovi požaduje, aby
  účastník hodlá udělit
  l přístupová práva, uvědomí o tom ostatní účastníky téže akce a poskytne jim dostatečné informace o novém nabyvateli
  vlastníkovi výstupu k tomu, aby ostatní účastníci mohli vykonávat svá přístupová práva podle grantové dohody, s tím, že platí případné závazky důvěrnosti.

Ostatní účastníci se však mohou písemnou dohodou vzdát svého práva na předchozí informování v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.

Ostatní účastníci se však mohou písemnou dohodou vzdát svého práva na předchozí informování v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.

[2a.] Předchozí informování ostatních účastníků téže akce není nutné [jeden] rok po

| a) | dokončení nepřímé akce nebo |
| --- | --- |

a)

dokončení nepřímé akce nebo

| b) | ukončení účasti vlastníka daného výstupu. |
| --- | --- |

b)

ukončení účasti vlastníka daného výstupu.

| 3. | Po informování v souladu s prvním pododstavcem odstavce 2 mohou ostatní účastníci proti jakémukoliv převodu vlastnictví vznést námitky s odůvodněním, že by jím byla nepříznivě dotčena jejich přístupová práva. |
| --- | --- |

3.

Po informování v souladu s prvním pododstavcem odstavce 2 mohou ostatní účastníci proti jakémukoliv převodu vlastnictví vznést námitky s odůvodněním, že by jím byla nepříznivě dotčena jejich přístupová práva.

| 3. | Po informování v souladu s prvním pododstavcem odstavce 2 tohoto článku může
  mohou
  kterýkoliv z ostatních účastníků
  ci proti jakémukoliv převodu vlastnictví vznést námitky s odůvodněním, že by jím byla nepříznivě dotčena jejich přístupová práva. |
| --- | --- |

3.

Po informování v souladu s prvním pododstavcem odstavce 2 tohoto článku může
  mohou
  kterýkoliv z ostatních účastníků
  ci proti jakémukoliv převodu vlastnictví vznést námitky s odůvodněním, že by jím byla nepříznivě dotčena jejich přístupová práva.

Pokud ostatní účastníci prokáží, že jejich práva by byla nepříznivě dotčena, k zamýšlenému převodu nedojde, dokud mezi danými účastníky nedojde k dohodě.

Pokud kterýkoliv z ostatních účastníků
  ci prokáže
  í, že jeho jejich práva by byla nepříznivě dotčena, k zamýšlenému převodu nedojde, dokud mezi danými účastníky nedojde k dohodě.

| 4. | Grantová dohoda může případně obsahovat dodatečný požadavek, aby byl Komisi předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví na třetí stranu. |
| --- | --- |

4.

Grantová dohoda může případně obsahovat dodatečný požadavek, aby byl Komisi předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví na třetí stranu.

| 4. | Grantová dohoda může případně obsahovat dodatečný požadavek, aby byl Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nebo přístupových práv k výstupu na třetí stranu, která není usazena v členském státě nebo v přidružené zemi. |
| --- | --- |

4.

Grantová dohoda může případně obsahovat dodatečný požadavek, aby byl Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nebo přístupových práv k výstupu na třetí stranu, která není usazena v členském státě nebo v přidružené zemi.

Článek 43

84

Zachování evropské konkurenceschopnosti a etické zásady

Komise může vznést námitky proti převodu vlastnictví výstupu nebo proti udělení výhradní licence k výstupu právnímu subjektu usazenému ve třetí zemi, která není přidružena k sedmému rámcovému programu, pokud se domnívá, že to není v souladu se zájmem rozvíjet konkurenceschopnost evropského hospodářství nebo se to neslučuje s etickými zásadami.

V souladu s čl. 42 odst. 4 tohoto nařízení Komise může vznést námitky proti převodu vlastnictví výstupu nebo proti udělení výhradní licence k výstupu na třetí stranu,
  právnímu subjektu usazenému ve třetí zemi, která není přidružena k sedmému rámcovému programu
  která není usazena v členském státě nebo v přidružené zemi, pokud se domnívá, že to není v souladu se zájmem rozvíjet konkurenceschopnost evropského hospodářství nebo se to neslučuje s etickými zásadami.

V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení výhradní licence nedojde, dokud se Komise neujistí, že budou zavedena příslušná ochranná opatření.

PODODDÍL 2

OCHRANA, ZVEŘEJNĚNÍ, ŠÍŘENÍ A VYUŽÍVÁNÍ VÝSTUPU

Článek 44

Ochrana výstupu

| 1. | Jestliže může výstup nalézt průmyslové nebo komerční využití, zajistí mu jeho vlastník přiměřenou a účinnou ochranu v souladu s příslušnými právními předpisy a s patřičným ohledem na oprávněné zájmy dotčených účastníků v dané nepřímé akci, zejména obchodní zájmy. |
| --- | --- |

1.

Jestliže může výstup nalézt průmyslové nebo komerční využití, zajistí mu jeho vlastník přiměřenou a účinnou ochranu v souladu s příslušnými právními předpisy a s patřičným ohledem na oprávněné zájmy dotčených účastníků v dané nepřímé akci, zejména obchodní zájmy.

Pokud účastník uplatňuje oprávněný zájem, musí kdykoliv prokázat, že by tím byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy.

Pokud účastník uplatňuje oprávněný zájem, musí kdykoliv prokázat, že by tím byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy.

| 2. | Pokud vlastník výstupu nechrání výstup, který vlastní, a nepřevede jej na jiného účastníka v souladu s čl. 42 odst. 1 a 2, nelze tento výstup šířit, dokud není informována Komise. |
| --- | --- |

2.

Pokud vlastník výstupu nechrání výstup, který vlastní, a nepřevede jej na jiného účastníka v souladu s čl. 42 odst. 1 a 2, nelze tento výstup šířit, dokud není informována Komise.

V takovém případě může Komise se souhlasem příslušného účastníka vlastnictví tohoto výstupu převzít a přijmout opatření na jeho přiměřenou a účinnou ochranu. Příslušný účastník může odmítnout pouze tehdy, může-li prokázat, že by tím byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy.

V takovém případě může Komise se souhlasem příslušného účastníka vlastnictví tohoto výstupu převzít a přijmout opatření na jeho přiměřenou a účinnou ochranu. Příslušný účastník může odmítnout pouze tehdy, může-li prokázat, že by tím byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy.

Článek 45

Prohlášení o finančním příspěvku Společenství

Veškeré publikace, patentové přihlášky podané kterýmkoliv účastníkem nebo z jeho pověření nebo jakékoliv jiné formy šíření výstupu musí obsahovat prohlášení o tom, že daný výstup vznikl s finančním přispěním Společenství.

Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.

Článek 46

Využívání a šíření výstupu

| 1. | Účastníci výstup, který vlastní, využívají nebo jeho využívání zajistí. |
| --- | --- |

1.

Účastníci výstup, který vlastní, využívají nebo jeho využívání zajistí.

82

| 2. | Každý účastník zajistí, aby byl jím vlastněný výstup šířen co nejrychleji. Pokud tak neučiní, může výstup šířit Komise. |
| --- | --- |

2.

Každý účastník zajistí, aby byl jím vlastněný výstup šířen co nejrychleji. Pokud tak neučiní, může výstup šířit Komise.

| 2. | Každý účastník zajistí, aby byl jím vlastněný výstup šířen co nejrychleji. Pokud tak neučiní, může výstup šířit Komise. |
| --- | --- |

2.

Každý účastník zajistí, aby byl jím vlastněný výstup šířen co nejrychleji. Pokud tak neučiní, může výstup šířit Komise.

| 3. | Šíření výstupu musí být v souladu s právy duševního vlastnictví, důvěrností a oprávněnými zájmy vlastníka výstupu. |
| --- | --- |

3.

Šíření výstupu musí být v souladu s právy duševního vlastnictví, důvěrností a oprávněnými zájmy vlastníka výstupu.

| 3. | Šíření výstupu musí být v souladu s právy duševního vlastnictví, povinnostmi týkajícími se důvěrnosti a oprávněnými zájmy vlastníka výstupu, pokud jde o ochranu nebo možnou ochranu výstupu. |
| --- | --- |

3.

Šíření výstupu musí být v souladu s právy duševního vlastnictví, povinnostmi týkajícími se důvěrnosti a oprávněnými zájmy vlastníka výstupu, pokud jde o ochranu nebo možnou ochranu výstupu.

| 4. | Před jakýmkoliv šířením výstupu uvědomí účastník ostatní dotčené účastníky. |
| --- | --- |

4.

Před jakýmkoliv šířením výstupu uvědomí účastník ostatní dotčené účastníky.

Po takovémto oznámení může kterýkoliv z dotčených účastníků vznést námitky, pokud se domnívá, že by byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy v souvislosti s výstupem. V takovém případě nemůže dojít k šíření výstupu, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.

Po takovémto oznámení může kterýkoliv z dotčených účastníků vznést námitky ve lhůtě, kterou stanoví účastníci v dohodě o založení konsorcia nebo v jiné písemné dohodě, pokud se domnívá, že by byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy v souvislosti s výstupem nebo podklady. V takovém případě nemůže dojít k šíření výstupu, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.

Článek 47

Článek 47

Šíření výstupu v souvislosti s akcemi hraničního výzkumu

Šíření výstupu v souvislosti s akcemi hraničního výzkumu

V případě akcí hraničního výzkumu účastníci aktivně zajistí šíření výstupu, přičemž bude brán ohled na nutnost ochránit práva duševního vlastnictví, na prospěch z urychleného šíření, na důvěrnost a na oprávněné zájmy účastníků.

[
  přesunuto do čl. 22 odst. 5

  ]

  V případě akcí hraničního výzkumu účastníci aktivně zajistí šíření výstupu, přičemž bude brán ohled na nutnost ochránit práva duševního vlastnictví, na prospěch z urychleného šíření, na důvěrnost a na oprávněné zájmy účastníků.

ODDÍL 2

PŘÍSTUPOVÁ PRÁVA K PODKLADŮM A VÝSTUPŮM

Článek 48

85

Příslušné podklady

Účastníci mohou definovat podklady nezbytné pro účely nepřímé akce v písemné dohodě, případně mohou konkrétní podklady vyloučit.

Účastníci mohou definovat podklady nezbytné pro účely nepřímé akce v písemné dohodě o založení konsorcia
  , případně mohou konkrétní podklady vyloučit.

Článek 49

82, 86

Zásady

| 1. | Veškeré žádosti o přístupová práva se podávají písemně. |
| --- | --- |

1.

Veškeré žádosti o přístupová práva se podávají písemně.

| 1. | Veškeré žádosti o přístupová práva se podávají písemně. |
| --- | --- |

1.

Veškeré žádosti o přístupová práva se podávají písemně.

[

  1a.]

  Přístupová práva podle článků 50, 51 a 52 se považují za udělená účastníkům a jejich přidruženým subjektům, pokud:

| a) | tyto subjekty udělí reciproční přístupová práva všem účastníkům a jejich přidruženým subjektům; |
| --- | --- |

a)

tyto subjekty udělí reciproční přístupová práva všem účastníkům a jejich přidruženým subjektům;

| b) | takovéto přidružené subjekty plní veškeré povinnosti vůči Komisi a ostatním účastníkům podle tohoto nařízení, grantové dohody, dohody o založení konsorcia a jakékoliv jiné písemné dohody účastníků. |
| --- | --- |

b)

takovéto přidružené subjekty plní veškeré povinnosti vůči Komisi a ostatním účastníkům podle tohoto nařízení, grantové dohody, dohody o založení konsorcia a jakékoliv jiné písemné dohody účastníků.

| 2. | Není-li s vlastníkem výstupu nebo podkladů dohodnuto jinak, přístupová práva neopravňují k udělování sublicencí. |
| --- | --- |

2.

Není-li s vlastníkem výstupu nebo podkladů dohodnuto jinak, přístupová práva neopravňují k udělování sublicencí.

| 3. | Udílení výhradních licencí na výstup nebo podklady je možné za předpokladu, že všichni ostatní účastníci písemně stvrdí, že se svých přístupových práv k nim zříkají. |
| --- | --- |

3.

Udílení výhradních licencí na výstup nebo podklady je možné za předpokladu, že všichni ostatní účastníci písemně stvrdí, že se svých přístupových práv k nim zříkají.

| 4. | Aniž by tím byl dotčen odstavec 3, jakákoliv dohoda poskytující přístupová práva k výstupu nebo podkladům účastníkům nebo třetím stranám musí zajistit, že budou zachována potenciální přístupová práva pro ostatní účastníky. |
| --- | --- |

4.

Aniž by tím byl dotčen odstavec 3, jakákoliv dohoda poskytující přístupová práva k výstupu nebo podkladům účastníkům nebo třetím stranám musí zajistit, že budou zachována potenciální přístupová práva pro ostatní účastníky.

| 5. | Účastníci téže akce se musí co nejdříve navzájem informovat o jakýchkoliv omezeních pro udělování přístupových práv k podkladům nebo jakýchkoliv jiných omezeních, která by mohla výrazně ovlivnit udělování přístupových práv. |
| --- | --- |

5.

Účastníci téže akce se musí co nejdříve navzájem informovat o jakýchkoliv omezeních pro udělování přístupových práv k podkladům nebo jakýchkoliv jiných omezeních, která by mohla výrazně ovlivnit udělování přístupových práv.

| 6. | Ukončení účasti na nepřímé akci nemá žádný vliv na povinnost účastníka poskytnout přístupová práva zbývajícím účastníkům téže akce podle podmínek stanovených v grantové dohodě. |
| --- | --- |

6.

Ukončení účasti na nepřímé akci nemá žádný vliv na povinnost účastníka poskytnout přístupová práva zbývajícím účastníkům téže akce podle podmínek stanovených v grantové dohodě.

Článek 50

82

Přístupová práva pro provádění nepřímých akcí

| 1. | Přístupová práva k výstupu se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce. |
| --- | --- |

1.

Přístupová práva k výstupu se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce.

| 1. | Přístupová práva k výstupu se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce a jejich přidruženým subjektům, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce. |
| --- | --- |

1.

Přístupová práva k výstupu se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce a jejich přidruženým subjektům, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce.

Taková přístupová práva se udělí bez poplatků.

| 2. | Přístupová práva k podkladům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce, za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat. |
| --- | --- |

2.

Přístupová práva k podkladům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce, za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.

| 2. | Přístupová práva k podkladům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce a jejich přidruženým subjektům, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce, za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat. |
| --- | --- |

2.

Přístupová práva k podkladům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce a jejich přidruženým subjektům, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce, za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.

Taková přístupová práva se udělí bez poplatků, pokud se všichni účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.

Taková přístupová práva se udělí bez poplatků, pokud se všichni účastníci v dohodě o založení konsorcia
  před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.

Subjekty provádějící výzkum a technický rozvoj však udělí přístupová práva k podkladům bez poplatku.

Článek 51

Přístupová práva pro využívání výstupu

| 1. | Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv k výstupu, pokud je potřebují k využívání svého vlastního výstupu. |
| --- | --- |

1.

Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv k výstupu, pokud je potřebují k využívání svého vlastního výstupu.

| 1. | Účastníci téže nepřímé akce a jejich přidružené subjekty požívají přístupových práv k výstupu, pokud je potřebují k využívání svého vlastního výstupu. |
| --- | --- |

1.

Účastníci téže nepřímé akce a jejich přidružené subjekty požívají přístupových práv k výstupu, pokud je potřebují k využívání svého vlastního výstupu.

Tato přístupová práva budou udělena buď za spravedlivých a přiměřených podmínek, nebo bez poplatku.

Tato přístupová práva budou udělena buď za spravedlivých a přiměřených podmínek, nebo bez poplatku, není-li v dohodě o založení konsorcia stanoveno jinak.

| 2. | Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv k podkladům, pokud je potřebují k využívání svého vlastního výstupu, a za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat. |
| --- | --- |

2.

Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv k podkladům, pokud je potřebují k využívání svého vlastního výstupu, a za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.

| 2. | Účastníci téže nepřímé akce a jejich přidružené subjekty požívají přístupových práv k podkladům, pokud je potřebují k využívání svého vlastního výstupu vytvořeného v rámci nepřímé akce, a za předpokladu, že daný účastník a jeho přidružené subjekty jsou je oprávněny tato práva udělovat. |
| --- | --- |

2.

Účastníci téže nepřímé akce a jejich přidružené subjekty požívají přístupových práv k podkladům, pokud je potřebují k využívání svého vlastního výstupu vytvořeného v rámci nepřímé akce, a za předpokladu, že daný účastník a jeho přidružené subjekty jsou je oprávněny tato práva udělovat.

Tato přístupová práva budou udělena buď za spravedlivých a přiměřených podmínek, nebo bez poplatku.

Tato přístupová práva budou udělena buď za spravedlivých a přiměřených podmínek, nebo bez poplatku
  za podmínek stanovených v dohodě o založení konsorcia.

| 3. | Žádost o přístupová práva podle odstavců 1 nebo 2 lze podat do jednoho roku po některé z těchto událostí: |
| --- | --- |

3.

Žádost o přístupová práva podle odstavců 1 nebo 2 lze podat do jednoho roku po některé z těchto událostí:

| 3. | Žádost o přístupová práva podle odstavců 1 nebo 2 tohoto článku lze podat do [jednoho] roku po některé z těchto událostí: |
| --- | --- |

3.

Žádost o přístupová práva podle odstavců 1 nebo 2 tohoto článku lze podat do [jednoho] roku po některé z těchto událostí:

| a) | skončení nepřímé akce; |
| --- | --- |

a)

skončení nepřímé akce;

| b) | ukončení účasti vlastníka daných podkladů nebo výstupů. |
| --- | --- |

b)

ukončení účasti vlastníka daných podkladů nebo výstupů.

Daní účastníci se však mohou dohodnout i na jiné časové lhůtě.

| 4. | S výhradou dohody všech dotčených vlastníků se přístupová práva k výstupu udělí subjektu provádějícímu výzkum a technický rozvoj za spravedlivých a přiměřených podmínek, na kterých se dohodnou, pro účely provádění dalšího výzkumu. |
| --- | --- |

4.

S výhradou dohody všech dotčených vlastníků se přístupová práva k výstupu udělí subjektu provádějícímu výzkum a technický rozvoj za spravedlivých a přiměřených podmínek, na kterých se dohodnou, pro účely provádění dalšího výzkumu.

| 5. | Subjekty provádějící výzkum a technický rozvoj udělí bez poplatku přístup k podkladům, které jsou nezbytné pro využívání výstupu vzniklého v rámci nepřímé akce. |
| --- | --- |

5.

Subjekty provádějící výzkum a technický rozvoj udělí bez poplatku přístup k podkladům, které jsou nezbytné pro využívání výstupu vzniklého v rámci nepřímé akce.

Článek 52

Doplňující ustanovení ohledně přístupových práv u akcí „hraničního“ výzkumu a akcí ve prospěch konkrétních skupin

| 1. | V případě akcí hraničního výzkumu se přístupová práva k výstupu a podkladům pro provádění nebo využívání udělí bez poplatku, bez ohledu na články 50 a 51. |
| --- | --- |

1.

V případě akcí hraničního výzkumu se přístupová práva k výstupu a podkladům pro provádění nebo využívání udělí bez poplatku, bez ohledu na články 50 a 51.

| 2. | Pokud konkrétní skupinu, která má z dané akce prospěch, zastupuje právní subjekt, který se akce účastní místo této skupiny, může tento právní subjekt udělit sublicenci, ve vztahu k jakémukoliv přístupovému právu, které mu bylo uděleno, těm ze svých členů, kteří jsou usazeni v členském státě nebo přidružené zemi. |
| --- | --- |

2.

Pokud konkrétní skupinu, která má z dané akce prospěch, zastupuje právní subjekt, který se akce účastní místo této skupiny, může tento právní subjekt udělit sublicenci, ve vztahu k jakémukoliv přístupovému právu, které mu bylo uděleno, těm ze svých členů, kteří jsou usazeni v členském státě nebo přidružené zemi.

KAPITOLA IV

Evropská investiční banka

2, 20, 21, 87, 88, 89

Článek 53

| 1. | Společenství může přidělit grant Evropské investiční bance (EIB) na pokrytí rizika úvěrů, které EIB poskytuje na podporu výzkumných cílů stanovených v sedmém rámcovém programu (finanční nástroj na sdílení rizik). |
| --- | --- |

1.

Společenství může přidělit grant Evropské investiční bance (EIB) na pokrytí rizika úvěrů, které EIB poskytuje na podporu výzkumných cílů stanovených v sedmém rámcovém programu (finanční nástroj na sdílení rizik).

| 1. | Společenství může přidělit grant Evropské investiční bance (EIB) ) s cílem přispět na poskytování a přidělování kapitálu na její půjčky a záruky
  na pokrytí rizika úvěrů, které EIB poskytuje na podporu akcí prováděných na základě rozhodnutí Rady a Evropského parlamentu (nebo Rady po konzultaci s Evropským parlamentem) stanovených v části b) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program
  výzkumných cílů stanovených v sedmém rámcovém programu (finanční nástroj na sdílení rizik). |
| --- | --- |

1.

Společenství může přidělit grant Evropské investiční bance (EIB) ) s cílem přispět na poskytování a přidělování kapitálu na její půjčky a záruky
  na pokrytí rizika úvěrů, které EIB poskytuje na podporu akcí prováděných na základě rozhodnutí Rady a Evropského parlamentu (nebo Rady po konzultaci s Evropským parlamentem) stanovených v části b) přílohy III rozhodnutí [.../...], kterým se zřizuje sedmý rámcový program
  výzkumných cílů stanovených v sedmém rámcovém programu (finanční nástroj na sdílení rizik).

| 2. | EIB tyto úvěry poskytuje v souladu se zásadami spravedlnosti, transparentnosti, objektivnosti a rovného zacházení. |
| --- | --- |

2.

EIB tyto úvěry poskytuje v souladu se zásadami spravedlnosti, transparentnosti, objektivnosti a rovného zacházení.

| 2. | S přihlédnutím k obecné orientaci a zásadám stanoveným Komisí v grantové dohodě EIB tyto záruky a úvěry poskytuje a spravuje v souladu s vlastními pravidly
  se zásadami spravedlnosti, transparentnosti, objektivnosti a rovného zacházení. |
| --- | --- |

2.

S přihlédnutím k obecné orientaci a zásadám stanoveným Komisí v grantové dohodě EIB tyto záruky a úvěry poskytuje a spravuje v souladu s vlastními pravidly
  se zásadami spravedlnosti, transparentnosti, objektivnosti a rovného zacházení.

89

| 3. | Komise má právo vznést námitky proti použití finančního nástroje na sdílení rizik na určité úvěry za podmínek stanovených v grantové dohodě v souladu s pracovními programy. |
| --- | --- |

3.

Komise má právo vznést námitky proti použití finančního nástroje na sdílení rizik na určité úvěry za podmínek stanovených v grantové dohodě v souladu s pracovními programy.

| 3. | Komise má právo vznést námitky proti použití finančního nástroje na sdílení rizik na určité úvěry
  akce, za podmínek stanovených v grantové dohodě v souladu s pracovními programy. |
| --- | --- |

3.

Komise má právo vznést námitky proti použití finančního nástroje na sdílení rizik na určité úvěry
  akce, za podmínek stanovených v grantové dohodě v souladu s pracovními programy.

89

KAPITOLA V

Závěrečná ustanovení

Článek 54

60, 90

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Toto nařízení může být přezkoumáno s výhradou průběžného hodnocení provedeného Komisí nejpozději do roku 2010.

V Bruselu dne

Za Evropský parlament

Za Radu

předseda / předsedkyně

předseda / předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. C ..., ..., s. ....

(2)  Úř. věst. C ..., ..., s. ....

(3)  Úř. věst. C ..., ..., s. ....

(4)  Stanovisko Evropského parlamentu z dubna 2005 a rozhodnutí Rady ze dne [...].

(5)  Úř. věst. C ..., ..., s. ....

(6)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(7)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1, ve znění nařízení Komise (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3).

(8)  V současné době rámec Společenství pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj (Úř. věst. C 45, 17.2.1996, s. 5
  ). Viz také Dohodu Světové obchodní organizace (WTO) o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, článek 8 (viz Úř. věst. L 336, 23.12.1994).

(9)  Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.

(10)  Úř. věst. C [...], [...], s. [...].

(11)  Úř. věst. L 75, 22.3.2005, s. 67.

---

| 25.8.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 203/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 203/50

---

STANOVISKO č. 2/2006

k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2006/C 203/02)

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 248 odst. 4 druhý pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 160c odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (1),

s ohledem na nařízení Rady ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2),

s ohledem na předchozí stanoviska Účetního dvora k systému vlastních zdrojů Evropských společenství, a zejména na stanovisko č. 4/2005 (3),

s ohledem na žádost Rady ze dne 26. dubna 2006 o stanovisko Účetního dvora k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (4),

vzhledem k tomu, že Evropská rada se na zasedání ve Fontainebleau ve dnech 25. a 26. června 1984 mimo jiné usnesla (5) na tom, že výdajová politika je v zásadě hlavním nástrojem k vyřešení otázky rozpočtových nevyvážeností, ale že každý členský stát, který nese rozpočtovou zátěž, jež je v poměru k jeho relativní prosperitě nadměrná, může v příslušnou dobu využít opravy;

vzhledem k tomu, že se Evropská rada na zasedání v Berlíně ve dnech 24. až 25. března 1999 mimo jiné usnesla (6) na tom, že systém vlastních zdrojů Společenství by měl být spravedlivý, transparentní, z hlediska nákladů efektivní a jednoduchý a že se musí zakládat na kritériích, která nejlépe vystihují schopnost každého členského státu do něj přispívat;

vzhledem k tomu, že Evropská rada na zasedání v Bruselu ve dnech 16. až 17. prosince 2004 vzala v úvahu zprávu o fungování systému vlastních zdrojů předloženou Komisí i návrh na zavedení všeobecného korekčního mechanismu (7) a vyzvala Komisi a Radu, aby pokračovaly ve zkoumání všech otázek, které v této souvislosti vyvstanou, včetně možného zjednodušení tohoto systému;

vzhledem k tomu, že se Evropská rada na zasedání v Bruselu ve dnech 15. a 16. prosince 2005 mimo jiné dohodla (8) na tom, že uspořádání systému vlastních zdrojů by mělo sledovat obecný cíl spravedlnosti, že by mělo zajišťovat, že žádný členských stát neponese rozpočtovou zátěž, jež by byla v poměru k jeho relativní prosperitě nadměrná, a že by tudíž toto uspořádání mělo zavést ustanovení, která by se vztahovala na konkrétní členské státy,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

| 1. | Komise navrhuje nové rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství. Po přijetí devíti členskými státy (9) by nahradilo rozhodnutí Rady ze dne 29. září 2000, které platí v současné době. |
| --- | --- |

1.

Komise navrhuje nové rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství. Po přijetí devíti členskými státy (9) by nahradilo rozhodnutí Rady ze dne 29. září 2000, které platí v současné době.

| 2. | Návrh Komise se zaměřuje na provádění dohody o finančním výhledu na období let 2007–2013, která byla uzavřena na zasedání Rady v Bruselu ve dnech 15. až 16. prosince 2005 (10). |
| --- | --- |

2.

Návrh Komise se zaměřuje na provádění dohody o finančním výhledu na období let 2007–2013, která byla uzavřena na zasedání Rady v Bruselu ve dnech 15. až 16. prosince 2005 (10).

| 3. | Tato dohoda stávající systém výrazně nemění. Zvláště oprava poskytnutá Spojenému království v souvislosti s rozpočtovými nevyváženostmi (dále jen „oprava pro Spojené království“) zůstává zachována stejně jako snížení financování opravy ve prospěch Rakouska, Německa, Nizozemska a Švédska. |
| --- | --- |

3.

Tato dohoda stávající systém výrazně nemění. Zvláště oprava poskytnutá Spojenému království v souvislosti s rozpočtovými nevyváženostmi (dále jen „oprava pro Spojené království“) zůstává zachována stejně jako snížení financování opravy ve prospěch Rakouska, Německa, Nizozemska a Švédska.

| 4. | Výpočet opravy Spojeného království bude s ohledem na rozšíření upraven. Spojené království se bude v rostoucí míře podílet na financování nákladů na rozšíření, s výjimkou výdajů souvisejících s trhem společné zemědělské politiky. V období 2007–2013 však dodatečný příspěvek Spojeného království nepřesáhne maximální částku 10,5 miliardy EUR v cenách roku 2004. |
| --- | --- |

4.

Výpočet opravy Spojeného království bude s ohledem na rozšíření upraven. Spojené království se bude v rostoucí míře podílet na financování nákladů na rozšíření, s výjimkou výdajů souvisejících s trhem společné zemědělské politiky. V období 2007–2013 však dodatečný příspěvek Spojeného království nepřesáhne maximální částku 10,5 miliardy EUR v cenách roku 2004.

| 5. | Rovněž se zavádí zvláštní ustanovení. Rakousko, Německo, Nizozemsko a Švédsko budou požívat snížené míry vlastního zdroje z DPH. Nizozemsko a Švédsko budou dále těžit ze snížení svých ročních příspěvků odvozených z HND. Tato snížení budou účinná pouze v období 2007–2013. |
| --- | --- |

5.

Rovněž se zavádí zvláštní ustanovení. Rakousko, Německo, Nizozemsko a Švédsko budou požívat snížené míry vlastního zdroje z DPH. Nizozemsko a Švédsko budou dále těžit ze snížení svých ročních příspěvků odvozených z HND. Tato snížení budou účinná pouze v období 2007–2013.

| 6. | Na žádost Evropské rady je k návrhu Komise přiložen i pracovní dokument Komise o výpočtu, financování, platbě a zahrnutí oprav rozpočtových nevyvážeností do rozpočtu ve prospěch Spojeného království. |
| --- | --- |

6.

Na žádost Evropské rady je k návrhu Komise přiložen i pracovní dokument Komise o výpočtu, financování, platbě a zahrnutí oprav rozpočtových nevyvážeností do rozpočtu ve prospěch Spojeného království.

| 7. | Evropská rada se shodla na tom, že změny stávajícího systému vlastních zdrojů by měly vstoupit v platnost nejpozději od začátku roku 2009. Účinnosti by měly nabýt k 1. lednu 2007, a pokud to bude nutné, měly by být aplikovány retroaktivně. |
| --- | --- |

7.

Evropská rada se shodla na tom, že změny stávajícího systému vlastních zdrojů by měly vstoupit v platnost nejpozději od začátku roku 2009. Účinnosti by měly nabýt k 1. lednu 2007, a pokud to bude nutné, měly by být aplikovány retroaktivně.

| 8. | Účetní dvůr prozkoumal návrh ve světle zásad systému vlastních zdrojů Společenství stanovených Evropskou radou od roku 1984. Vzal rovněž v úvahu svá předchozí stanoviska (11) a výsledky své auditní práce týkající se stávajícího systému vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

8.

Účetní dvůr prozkoumal návrh ve světle zásad systému vlastních zdrojů Společenství stanovených Evropskou radou od roku 1984. Vzal rovněž v úvahu svá předchozí stanoviska (11) a výsledky své auditní práce týkající se stávajícího systému vlastních zdrojů.

II.   OBECNÉ PŘIPOMÍNKY

| 9. | Obecným cílem zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 15. až 16. prosince 2005 bylo usilovat o spravedlnost a zamezit situaci, kdy by rozpočtová zátěž byla vzhledem k relativní prosperitě členského státu nadměrná. Účetní dvůr však podotýká, že:






  a) | nebyla stanovena kritéria, podle nichž by se dalo objektivně určit, zda je rozpočtová zátěž nadměrná a kdy by členský stát měl opravy využít; |
| --- | --- | --- |

9.

Obecným cílem zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 15. až 16. prosince 2005 bylo usilovat o spravedlnost a zamezit situaci, kdy by rozpočtová zátěž byla vzhledem k relativní prosperitě členského státu nadměrná. Účetní dvůr však podotýká, že:

a)

nebyla stanovena kritéria, podle nichž by se dalo objektivně určit, zda je rozpočtová zátěž nadměrná a kdy by členský stát měl opravy využít;

| b) | neexistuje postup pro průběžné monitorování, kterým by se ověřilo, zda je rozpočtová zátěž i nadále nadměrná a zda je oprava členského státu stále oprávněná (12); |
| --- | --- |

b)

neexistuje postup pro průběžné monitorování, kterým by se ověřilo, zda je rozpočtová zátěž i nadále nadměrná a zda je oprava členského státu stále oprávněná (12);

| c) | neexistuje mechanismus, který by umožnil jiným členským stát než těm, jež jsou výslovně uvedeny v návrhu, kvalifikovat se na opravu (13). |
| --- | --- |

c)

neexistuje mechanismus, který by umožnil jiným členským stát než těm, jež jsou výslovně uvedeny v návrhu, kvalifikovat se na opravu (13).

| 10. | Účetní dvůr uznává, že byla vyvinuta snaha rozhodnutí o vlastních zdrojích zefektivnit, především zrušením tzv. zmrazené sazby DPH. |
| --- | --- |

10.

Účetní dvůr uznává, že byla vyvinuta snaha rozhodnutí o vlastních zdrojích zefektivnit, především zrušením tzv. zmrazené sazby DPH.

| 11. | Další vážné nedostatky systému, které Účetní dvůr analyzoval ve svém předchozím stanovisku (14), se však dosud neřešily. Vedly k četným problémům, zvláště pokud jde o správu, jednotnost a složitost systému a nedostatečnou transparentnost. |
| --- | --- |

11.

Další vážné nedostatky systému, které Účetní dvůr analyzoval ve svém předchozím stanovisku (14), se však dosud neřešily. Vedly k četným problémům, zvláště pokud jde o správu, jednotnost a složitost systému a nedostatečnou transparentnost.

| 12. | Návrh situaci dále komplikuje zvýšením počtu zvláštních opatření pro některé členské státy. Celkově jsou tedy nová ustanovení ještě složitější a neprůhlednější než stávající systém. |
| --- | --- |

12.

Návrh situaci dále komplikuje zvýšením počtu zvláštních opatření pro některé členské státy. Celkově jsou tedy nová ustanovení ještě složitější a neprůhlednější než stávající systém.

III.   KONKRÉTNÍ POZNÁMKY

| 13. | Účetní dvůr vítá návrh Komise, aby se významné statistické změny v sestavování HND uplatňovaly i pro účely vlastních zdrojů. Jak již Účetní dvůr zdůraznil (15), bylo by tak možné zamezit situacím, kdy číselné údaje o HND používané pro účely vlastních zdrojů neodpovídají údajům zveřejněným členskými státy, a tak zachovat transparentnost. |
| --- | --- |

13.

Účetní dvůr vítá návrh Komise, aby se významné statistické změny v sestavování HND uplatňovaly i pro účely vlastních zdrojů. Jak již Účetní dvůr zdůraznil (15), bylo by tak možné zamezit situacím, kdy číselné údaje o HND používané pro účely vlastních zdrojů neodpovídají údajům zveřejněným členskými státy, a tak zachovat transparentnost.

| 14. | Je třeba vyjasnit pojem přidělené výdaje. Článek 4 návrhu se o přidělených výdajích pouze zmiňuje, koncept přidělených výdajů je však rozvinut pouze v pracovním dokumentu Komise k opravě Spojeného království (16). Účetní dvůr upozorňuje na své připomínky uvedené v bodech 29 až 31 stanoviska č. 4/2005, které, pokud jde o definici přidělených výdajů, stále platí. |
| --- | --- |

14.

Je třeba vyjasnit pojem přidělené výdaje. Článek 4 návrhu se o přidělených výdajích pouze zmiňuje, koncept přidělených výdajů je však rozvinut pouze v pracovním dokumentu Komise k opravě Spojeného království (16). Účetní dvůr upozorňuje na své připomínky uvedené v bodech 29 až 31 stanoviska č. 4/2005, které, pokud jde o definici přidělených výdajů, stále platí.

| 15. | Účetní dvůr má za to, že ustanovení o výpočtu, financování, platbě a zahrnutí oprav rozpočtových nevyvážeností do rozpočtu ve prospěch Spojeného království vložená do pracovního dokumentu Komise nejsou slučitelná s článkem 279 (17) Smlouvy o ES a představují porušení zásady průhlednosti. |
| --- | --- |

15.

Účetní dvůr má za to, že ustanovení o výpočtu, financování, platbě a zahrnutí oprav rozpočtových nevyvážeností do rozpočtu ve prospěch Spojeného království vložená do pracovního dokumentu Komise nejsou slučitelná s článkem 279 (17) Smlouvy o ES a představují porušení zásady průhlednosti.

IV.   ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 16. | Pravidla a opatření v navrhovaném novém rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Společenství jsou ještě složitější a méně transparentní než stávající systém. Návrh se dále vzdaluje systému vlastních zdrojů založenému na jasných a obecně platných mechanismech a směřuje k příspěvkům členských států vyjednávaných individuálně s jednotlivými zeměmi. |
| --- | --- |

16.

Pravidla a opatření v navrhovaném novém rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Společenství jsou ještě složitější a méně transparentní než stávající systém. Návrh se dále vzdaluje systému vlastních zdrojů založenému na jasných a obecně platných mechanismech a směřuje k příspěvkům členských států vyjednávaných individuálně s jednotlivými zeměmi.

| 17. | Účetní dvůr bere na vědomí, že návrh Komise odráží výsledek složitých jednání v rámci Evropské Rady a mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí a že je považován za provizorní řešení. |
| --- | --- |

17.

Účetní dvůr bere na vědomí, že návrh Komise odráží výsledek složitých jednání v rámci Evropské Rady a mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí a že je považován za provizorní řešení.

| 18. | Účetní dvůr vítá skutečnost, že Komisi byl udělen mandát provést úplný a široce koncipovaný přezkum systému vlastních zdrojů, o němž má podat zprávu v letech 2008/2009. Účetní dvůr upozorňuje na opakovaně potvrzovanou zkušenost, totiž že je obtížné provést důkladnou reformu systému vlastních zdrojů Společenství, když je diskuse o této reformě přímo spojena s jednáním o finančních stropech a částkách výdajů na politiky Společenství v rámci víceletého finančního výhledu. Účetní dvůr proto vítá skutečnost, že ustanovení o přezkumu dohodnuté na zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 15. až 16. prosince 2005 umožňuje přípravu a přijetí celkové reformy systému vlastních zdrojů s velkým časovým předstihem před vypršením nového finančního výhledu. |
| --- | --- |

18.

Účetní dvůr vítá skutečnost, že Komisi byl udělen mandát provést úplný a široce koncipovaný přezkum systému vlastních zdrojů, o němž má podat zprávu v letech 2008/2009. Účetní dvůr upozorňuje na opakovaně potvrzovanou zkušenost, totiž že je obtížné provést důkladnou reformu systému vlastních zdrojů Společenství, když je diskuse o této reformě přímo spojena s jednáním o finančních stropech a částkách výdajů na politiky Společenství v rámci víceletého finančního výhledu. Účetní dvůr proto vítá skutečnost, že ustanovení o přezkumu dohodnuté na zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 15. až 16. prosince 2005 umožňuje přípravu a přijetí celkové reformy systému vlastních zdrojů s velkým časovým předstihem před vypršením nového finančního výhledu.

| 19. | Účetní dvůr žádá Komisi, aby zvážila právní formu dokumentu, který stanoví ustanovení o výpočtu, financování, platbě a zahrnutí oprav rozpočtových nevyvážeností do rozpočtu ve prospěch Spojeného království. |
| --- | --- |

19.

Účetní dvůr žádá Komisi, aby zvážila právní formu dokumentu, který stanoví ustanovení o výpočtu, financování, platbě a zahrnutí oprav rozpočtových nevyvážeností do rozpočtu ve prospěch Spojeného království.

Toto stanovisko přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 28. června 2006.

Za Účetní dvůr

v nepřítomnosti Huberta Webera

předsedy

François COLLING

člen Účetního dvora

---

(1)  Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 42.

1

(2)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

2

(3)  Stanovisko č. 4/2005 k návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství a k návrhu nařízení Rady o prováděcích opatřeních na opravu rozpočtové nevyváženosti podle článků 4 a 5 rozhodnutí Rady ze dne (...) o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. C 167, 7.7.2005, s. 1).

3

(4)  KOM(2006) 99 v konečném znění ze dne 8. března 2006.

4

(5)  Viz Zpravodaj ES 6–1984.

5

(6)  Viz Zpravodaj EU 3–1999.

6

(7)  KOM(2004) 501 v konečném znění ze dne 14. července 2004.

7

(8)  Viz odstavec 6 závěrů předsednictví (dokument Rady č. 15914/1/05, REV 1, CONCL 3 ze dne 30. ledna 2006), který odkazuje na dokument Rady 15915/05 CADREDIN 268 ze dne 19. prosince 2005, zvláště na odstavec 77 tohoto dokumentu.

8

(9)  V souladu s ústavními předpisy jednotlivých členských států, jak stanoví článek 269 smlouvy.

9

(10)  Viz dokument Rady 15915/05 CADREFIN 268 ze dne 19. prosince 2005.

10

(11)  Viz stanovisko č. 4/2005 (Úř. věst. C 167, 7.7.2005, s. 1), č. 7/2003 (Úř. věst. C 318, 30.12.2003, s. 1) a č. 8/99 (Úř. věst. C 310, 28.10.1999, s. 1).

11

(12)  Viz bod 14 stanoviska č. 4/2005.

12

(13)  Viz bod 14 stanoviska č. 4/2005.

13

(14)  Viz zvláště body 6 až 15 stanoviska č. 4/2005.

14

(15)  Viz bod 23 stanoviska č. 4/2005.

15

(16)  Viz bod 3.2.

16

(17)  Čl. 279 odst. 2 uvádí že „Rada na návrh Komise, po konzultaci s Evropským parlamentem a po obdržení stanoviska Účetního dvora jednomyslným rozhodnutím určí podrobnosti a postup, kterými se rozpočtové příjmy v rámci systému vlastních zdrojů Společenství dávají k dispozici Komisi (...).“

17

---