----

----

I Tájékoztatások

Tanács

----

9/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

(a Tanács által 2006. március 9-én elfogadva)

tekintettel a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2006/C 179 E/01)

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3922/91/EGK rendelet a következőknek megfelelően módosul:

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az e rendelettel módosított 3922/91/EGK rendelet 11. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül, a III. mellékletet ...-tól/-től (16) kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

----

(1)HL C 14., 2001.1.16., 33. o.

(2)  Az Európai Parlament 2002. szeptember 3-i véleménye (HL C 272. E, 2003.11.13., 103. o.), a Tanács 2006. március 9-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(3)HL L 373., 1991.12.31., 4. o. A legutóbb az 1592/2002/EK európai parlament és tanácsi rendelettel (HL L 240., 2002.9.7., 1. o.) módosított rendelet.

(4)HL L 240., 1992.8.24., 1. o.

(5)HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(6)HL L 240., 2002,.9.7., 1. o. A legutóbb az 1701/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 243., 2003.9.27., 5. o.) módosított rendelet.

(7)HL L 243., 2003.9.27., 6. o.

(8)HL L 315., 2003.11.28., 1. o.

(9)  Az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról szóló, 2000. november 27-i 2000/79/EK tanácsi irányelv (HL L 302., 2000.12.1., 57. o.).

(10)HL L 143., 2004.4.30., 76. o.

(11)HL L 184., 1999.7.17., 23. o.”;

(12)HL L 315., 2003.11.28., 1. o.”;

(13)  Három évvel e rendelet hatálybalépését követően.

(14)HL L 240., 2002.9.7. A legutóbb az 1701/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 243., 2003.9.27., 5. o.) módosított rendelet.”;

(15)HL L 184., 1999.7.17., 23. o.”;

(16)  18 hónappal e rendelet hatálybalépését követően.

----

MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

A KERESKEDELMI CÉLÚ REPÜLŐGÉPES KÖZLEKEDÉSI SZOLGÁLTATÁSOKRA ALKALMAZANDÓ KÖZÖS MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK ÉS KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

OPS 1: KERESKEDELMI CÉLÚ LÉGI KÖZLEKEDÉS (REPÜLŐGÉPEK)

TARTALOM

A. RÉSZ

ALKALMAZHATÓSÁG ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

OPS 1.001

Alkalmazhatóság

Az OPS 1. része előírja a követelményeket minden polgári repülőgép kereskedelmi célú légi közlekedési üzemeltetésére olyan üzemben tartó által, amely gazdasági tevékenységének székhelye, és, ha van, bejegyzett irodája egy tagállamban van (a továbbiakban: üzemben tartó). Az OPS 1 nem vonatkozik az alábbiakra:

OPS 1.003

Fogalommeghatározások

B. RÉSZ

ÁLTALÁNOS

OPS 1.005

Általános

OPS 1.020

Törvények, rendeletek és eljárások – az üzemben tartó felelőssége

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy:

OPS 1.025

Közös nyelv

OPS 1.030

Minimálisan szükséges berendezések listája – az üzemben tartó felelőssége

OPS 1.035

Minőségügyi rendszer

OPS 1.037

Balesetmegelőzési és repülésbiztonsági program

OPS 1.040

A személyzet tagja

OPS 1.050

Kutatási és mentési információk

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a tervezett repüléssel kapcsolatosan a kutatási és mentési szolgálatokkal összefüggő lényeges információk a fedélzeten könnyen hozzáférhetők legyenek.

OPS 1.055

Információ a fedélzeten lévő vészhelyzeti és életmentő eszközökről

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a mentést koordináló központokkal való azonnali közlésre rendelkezésre álljanak a valamennyi repülőgépén lévő vészhelyzeti és életmentő eszközökről információt tartalmazó listák. Ez az információ tartalmazza, amennyire értelmezhető, a mentőtutajok és pirotechnikai eszközök számát, színét és típusát, a vészmentő orvosi felszerelések és vízben használatos eszközök részletes ismertetését, valamint a hordozható vészrádió berendezések típusát és frekvenciáit.

OPS 1.060

Kényszerleszállás vízre

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 30 utasülést meghaladó jóváhagyott konfigurációjú repülőgépet olyan víz fölött történő repülés végrehajtására, amelynek távolsága a kényszerleszállás végrehajtását lehetővé tevő szárazföldtől több, mint 400 tengeri mérföld, vagy utazósebességgel több, mint 120 perces repülést igényel, – amelyik a kevesebb –, ha a repülőgép megfelel a vonatkozó légialkalmassági előírásban a vízre történő kényszerleszállásra megadott követelményeknek.

OPS 1.065

Hadi fegyverek és lőszerek szállítása

OPS 1.070

Sportfegyverek és -lőszerek szállítása

OPS 1.075

Személyek szállításának módja

Az üzemben tartó tegyen meg minden intézkedést annak biztosítására, hogy a repülés során semmilyen személy ne legyen a repülőgép bármely olyan részében, amely nem személyek elhelyezésére van tervezve, kivéve, ha a parancsnok ideiglenes tartózkodást engedélyez a repülőgép valamely részén:

OPS 1.080

Veszélyes áruk felajánlása repülőgépen történő szállításra

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést annak biztosítására, hogy egyetlen személy se ajánljon fel, vagy vegyen át veszélyes árukat repülőgépen történő szállításra, kivéve, ha az érintett személy megfelelően képzett, az áruk pontos osztálybasorolása, dokumentálása, igazolása, leírása, csomagolása, megjelölése, címkézése megtörtént, továbbá azok a műszaki utasításokban és a vonatkozó közösségi jogszabályokban előírtak szerint a szállításhoz megfelelő állapotban vannak.

OPS 1.085

A személyzet felelőssége

OPS 1.090

A parancsnok jogköre

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést annak érdekében, hogy a repülőgépen szállított összes személy engedelmeskedjen a parancsnok által kiadott minden olyan jogszerű parancsnak, amelynek célja a repülőgép, valamint a repülőgépen szállított személyek és vagyontárgyak biztonságának megóvása.

OPS 1.095

Jogosultság a repülőgéppel való gurulásra

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést annak biztosítására, hogy a felelősségi körébe tartozó repülőgéppel a repülőtér területén ne guruljon a hajózószemélyzet tagján kívül más, kivéve, ha a személy, aki a vezérlőszerveknél ül:

OPS 1.100

A pilótafülkében történő tartózkodás engedélyezése

OPS 1.105

Engedély nélküli szállítás

Az üzemben tartó tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy titokban egyetlen személy se jusson vagy juttasson csomagot a repülőgép fedélzetére.

OPS 1.110

Hordozható elektronikus eszközök

Az üzemben tartó nem engedheti meg egyetlen személynek sem, hogy használjon, és meg kell tennie minden ésszerű intézkedést annak érdekében, hogy egyetlen személy se használjon a repülőgép fedélzetén olyan hordozható elektronikus eszközt, amely hátrányosan befolyásolhatja a repülőgép rendszereinek és berendezéseinek működését.

OPS 1.115

Alkohol és kábítószerek

Az üzemben tartó nem engedélyezheti egyetlen személynek sem, hogy a repülőgépre felszálljon vagy ott tartózkodjék és meg kell tennie minden ésszerű intézkedést, hogy egyetlen személy se szálljon fel vagy tartózkodjon a repülőgépen, ha alkoholos vagy kábítószeres befolyásoltsága olyan mértékű, hogy a repülőgép vagy a repülőgépen lévő személyek biztonsága veszélyben lehet.

OPS 1.120

A biztonság veszélyeztetése

Az üzemben tartónak meg kell tennie minden ésszerű intézkedést annak érdekében, hogy egyetlen személy se cselekedjen vagy mulasszon el egy cselekvést meggondolatlanságból vagy hanyagságból oly módon,

OPS 1.125

A fedélzeten tartandó okmányok

OPS 1.130

A fedélzeten tartandó kézikönyvek

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

OPS 1.135

A fedélzeten tartandó kiegészítő információk és nyomtatványok

OPS 1.140

A földön megőrzendő információk

OPS 1.145

Felhatalmazás ellenőrzésre

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Hatóság által felhatalmazott bármely személy részére engedélyezett legyen bármely időpontban a fedélzeten tartózkodás és a repülés azokon a repülőgépeken, amelyek üzemeltetése a Hatóság által kiadott AOC-nak megfelelően történik, valamint a pilótafülkébe való belépés és tartózkodás, azzal a feltétellel, hogy a parancsnok megtagadhatja a belépést a pilótafülkébe, ha megítélése szerint ez veszélyezteti a repülőgép biztonságát.

OPS 1.150

Dokumentációk és okmányok bemutatása

OPS 1.155

Dokumentációk megőrzése

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

OPS 1.160

A fedélzeti adatrögzítő által felvett adatok megőrzése, bemutatása és felhasználása

OPS 1.165

Bérlés

Az OPS 1.005 a) 1. függeléke

»B« teljesítményosztályú repülőgépek üzemeltetése

C. RÉSZ

ÜZEMBEN TARTÓK TANÚSÍTÁSA ÉS FELÜGYELETE

OPS 1.175

A légi üzemben tartó tanúsításának általános szabályai

1. megjegyzés: Ezen pont 1. függeléke írja elő az AOC tartalmát és feltételeit.

2. megjegyzés: Ezen pont 2. függeléke írja elő az irányítási és szervezési követelményeket.

OPS 1.180

Az AOC kiadása, módosítása és érvényességének meghosszabbítása

OPS 1.185

Adminisztratív követelmények

Az OPS 1.175 1. függeléke

A légi jármű üzemben tartási engedély tartalma és feltételei

Az AOC a következőket írja elő:

Az OPS 1.175 2. függeléke

Az AOC birtokosának irányítása és szervezete

D. RÉSZ

ÜZEMELTETÉSI ELJÁRÁSOK

OPS 1.195

Az üzemeltetés irányítása

Az üzemben tartó köteles:

OPS 1.200

Üzemben Tartási Kézikönyv

Az üzemben tartó bocsásson rendelkezésre az üzemeltető személyzet használatára és iránymutatásul egy Üzemben Tartási Kézikönyvet a P. résszel összhangban.

OPS 1.205

Az üzemeltető személyzet szakértelme

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes, a földi és repülési műveletekhez rendelt vagy abban közvetlenül részt vevő személyzet megfelelően el legyen igazítva, gyakorlatban bizonyítsa képességeit konkrét feladatai terén és legyen tudatában felelősségének és ezen kötelezettségek kapcsolatával az üzemeltetés egészével.

OPS 1.210

Eljárások bevezetése

OPS 1.215

Légiforgalmi irányító szolgálatok használata

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden járaton, ahol elérhető, használják a légiforgalmi irányító szolgálatokat.

OPS 1.216

Repülés közbeni operatív utasítások

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy repülés közbeni operatív utasításait, amelyek a légiforgalmi repülési terv változását tartalmazzák, koordinálják a légiforgalmi irányító szolgálat megfelelő egységével a repülőgéppel történő közlés előtt, ha ez megvalósítható.

OPS 1.220

A repülőterek üzemben tartó általi engedélyezése

Az üzemben tartó kizárólag azon repülőterek használatát engedélyezheti, amelyek megfelelőek az érintett repülőgéptípusokhoz és az üzemeltetés típusaihoz.

OPS 1.225

Repülőtér üzemeltetési minimumok

OPS 1.230

Műszeres indulási és megközelítési eljárások

OPS 1.235

Zajcsökkentési eljárások

OPS 1.240

Üzemeltetési útvonalak és területek

OPS 1.241

Üzemeltetés meghatározott, Csökkentett Függőleges Elkülönítési Minimumú légtérben (RVSM)

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a légtér azon meghatározott részein, ahol regionális léginavigációs megállapodás alapján 300 m (1 000 láb) függőleges elkülönítési minimum érvényes, ha azt a Hatóság engedélyezi (RVSM jóváhagyás). (Lásd az OPS 1.872-t is).

OPS 1.243

Üzemeltetés azokon a területeken, amelyekre speciális navigációs követelmények vonatkoznak

A Regionális Léginavigációs Egyezmények alapján az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet olyan területeken, illetve a légtér bizonyos részein, amelyekre minimális navigációs teljesítmény előírások vonatkoznak, ha a hatóság engedélyezi (MNPS/RNP/RNAV jóváhagyás) (Lásd az OPS 1.865 c) pont 2. albekezdést és az OPS 1.870-t is).

OPS 1.245

A megfelelő repülőtértől való maximális távolság az ETOPS engedéllyel nem rendelkező két hajtóműves repülőgépek esetén

Megjegyzés: A fent meghatározott sebességek és magasságok (repülési szintek) használatának célja csak a megfelelő repülőtértől mért legnagyobb távolság meghatározása.

OPS 1.246

Megnövelt hatótávolságú üzemeltetés (ETOPS) kéthajtóműves repülőgépekkel

OPS 1.250

Minimális repülési magasságok megállapítása

OPS 1.255

Üzemanyag-gazdálkodás

OPS 1.260

Mozgáskorlátozott személyek szállítása

OPS 1.265

Nem befogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben levő személyek szállítása

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a be nem fogadható utasok, kitoloncoltak és őrizetben lévő személyek szállítására, hogy biztosítsa a repülőgép és a repülőgépen lévő személyek biztonságát. A parancsnokot kötelező tájékoztatni, ha a fedélzeten a fenti kategóriába tartozó személyeket kívánnak szállítani.

OPS 1.270

Poggyász és rakomány elhelyezése

(Lásd az OPS 1.270 1. függelékét)

OPS 1.275

Szándékosan üres

OPS 1.280

Utasok ültetési rendje

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy az utasokat olyan helyre ültessék, ahol, ha vészkiürítésre van szükség, a legjobban segítik és nem gátolják a repülőgép kiürítését.

OPS 1.285

Az utasok tájékoztatása

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

OPS 1.290

A repülés előkészítése

OPS 1.295

Repülőterek kiválasztása

OPS 1.297

Tervezési minimumok a műszeres repülési szabályok (IFR) szerinti repülésekhez

OPS 1.300

ATS repülési terv benyújtása

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy egy repülést csak akkor kezdjenek meg, ha benyújtottak egy ATS repülési tervet, vagy megfelelő információt helyeztek letétbe, hogy lehetővé tegyék szükség esetén a riasztó szolgálatok aktiválását.

OPS 1.305

Üzemanyag-feltöltés/-leeresztés az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor

(Lásd az OPS 1.305 1. függelékét)

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ne történjék a repülőgép üzemanyag-feltöltése/-leeresztése Avgas, vagy »wide-cut« típusú (pl. Jet-B, vagy ezzel egyenértékű) üzemanyaggal, vagy ezen típusú tüzelőanyagok keverékével az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor. Minden egyéb esetben tartsák be a szükséges óvó rendszabályokat, valamint a repülőgépen megfelelően képesített személyzet teljesítsen szolgálatot, akik felkészültek a repülőgép kiürítésének kezdeményezésére és irányítására a lehető legcélszerűbb és leggyorsabb módon.

OPS 1.307

Üzemanyag-feltöltés/-leeresztés wide-cut típusú üzemanyaggal

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat a »wide cut« típusú üzemanyaggal (pl. Jet B vagy ezzel egyenértékű) történő feltöltésre/leeresztésre, ha ez szükséges.

OPS 1.308

Tolatás és vontatás

OPS 1.310

A személyzet tagjainak tartózkodása szolgálati helyeiken

OPS 1.315

Vészkiürítés segédeszközei

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy a gurulás, felszállás és leszállás előtt, valamint ha biztonságos és célszerű, a vészkiürítéshez automatikusan működésbe lépő segédeszköz legyen aktiválva.

OPS 1.320

Ülések, biztonsági övek és hevederek

OPS 1.325

Utastér és konyha (konyhák) biztosítása

OPS 1.330

Vészmentő felszerelések hozzáférhetősége

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a vészmentő felszerelések az azonnali használathoz könnyen hozzáférhetők maradjanak.

OPS 1.335

Dohányzás a fedélzeten

OPS 1.340

Meteorológiai körülmények

OPS 1.345

Jég és egyéb szennyező anyagok – földi eljárások

OPS 1.346

Jég és egyéb szennyező anyagok – repülés közbeni eljárások

OPS 1.350

Üzemanyag- és olajellátás

A parancsnok csak akkor kezdje meg a repülést, ha meggyőződött arról, hogy a repülőgép legalább a repülés biztonságos végrehajtásához tervezett mennyiségű üzemanyagot és olajat magával viszi, figyelembe véve a várható üzemeltetési feltételeket.

OPS 1.355

Felszállás körülményei

A felszállás megkezdése előtt a parancsnok győződjön meg arról, hogy a rendelkezésére álló információk szerint az időjárás a repülőtéren és a használandó kifutópálya állapota nem akadályozza a biztonságos felszállást és indulást.

OPS 1.360

A felszállási minimumok alkalmazása

A felszállás megkezdése előtt a parancsnok győződjön meg arról, hogy a futópályamenti látótávolság (RVR), vagy a repülőgép felszállásának irányában a látótávolság az érvényes minimumokkal azonos, vagy azoknál jobb.

OPS 1.365

Minimális repülési magasságok

A parancsnok vagy a pilóta, akire a repülés vezetését bízták, csak akkor repüljön az előírt repülési magasság alatt, ha az a felszálláshoz vagy leszálláshoz szükséges.

OPS 1.370

Szimulált rendellenes helyzetek repülés közben

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy a kereskedelmi célú légiszállító repülések végrehajtása során ne kerüljön sor vészhelyzeti eljárások részbeni, vagy teljes alkalmazását igénylő rendellenességek, vészhelyzetek, valamint mesterségesen előidézett IMC (műszeres meteorológiai körülmények) szerinti repülés szimulációjára.

OPS 1.375

Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás

(lásd az OPS 1.375 1. függelékét)

OPS 1.380

Szándékosan üres

OPS 1.385

Kiegészítő oxigén használata

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a személyzetnek a repülés során a repülőgép biztonságos üzemeltetése szempontjából létfontosságú feladatot végző tagjai folyamatosan kiegészítő oxigént használjanak, ha a kabinmagasság 30 percnél hosszabb ideig meghaladja a 10 000 lábat, valamint ha a kabinmagasság meghaladja a 13 000 lábat.

OPS 1.390

Kozmikus sugárzás

OPS 1.395

Földfelszín közelségének észlelése

Amennyiben a hajózószemélyzet bármely tagja vagy a földközelségjelző rendszer a föld indokolatlan közelségét észleli, a parancsnok vagy a pilóta, akire a repülés vezetését bízták, gondoskodjon arról, hogy azonnal megkezdjék a korrekciót a biztonságos repülési helyzet elérése érdekében.

OPS 1.398

Összeütközés-elhárító fedélzeti rendszer (ACAS) használata

Az üzemben tartó dolgozzon ki eljárásokat annak biztosítására, hogy:

OPS 1.400

Megközelítés és leszállás körülményei

A leszálláshoz történő megközelítés elkezdése előtt a parancsnok győződjön meg arról, hogy a repülőtéren az időjárás, valamint a használandó kifutópálya állapota a rendelkezésre álló információk szerint lehetővé teszi a biztonságos megközelítést, leszállást, illetve a megszakított megközelítést, figyelembe véve az Üzemben Tartási Kézikönyvben a teljesítményre vonatkozó információkat.

OPS 1.405

A megközelítés megkezdése és folytatása

Megjegyzés:»releváns« ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az a kifutópályának a leszállás nagysebességű, körülbelül 60 csomóra csökkenő szakaszában használt része.

OPS 1.410

Üzemeltetési eljárások – Pályaküszöb átrepülési magasság

Az üzemben tartó dolgozzon ki üzemeltetési eljárásokat annak biztosítására, hogy a precíziós megközelítést végző repülőgép a pályaküszöb átrepülését megfelelő biztonsági tűréssel (safe margin) végezze oly módon, hogy a repülőgép leszállási konfigurációban legyen.

OPS 1.415

Fedélzeti (repülési) napló

A parancsnok gondoskodjon arról, hogy a fedélzeti (repülési) naplót kitöltsék.

OPS 1.420

Események jelentése

OPS 1.425

Fenntartva

Az OPS 1.270 1. függeléke

Poggyász és rakomány elhelyezése

Az üzemben tartó által annak biztosítására kidolgozott eljárások, hogy a kézipoggyászt és a rakományt megfelelően és biztonságosan elhelyezzék, vegye figyelembe a következőket:

Az OPS 1.305 1. függeléke

Üzemanyag-feltöltés/-leeresztés az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor

Az üzemben tartó dolgozzon ki üzemeltetési eljárásokat az üzemanyaggal történő feltöltésre/leeresztésre az utasok beszállításakor, utasokkal a fedélzeten, illetve az utasok kiszállításakor a következő elővigyázatossági intézkedések megtételének biztosítására:

Az OPS 1.375 1. függeléke

Repülés közbeni üzemanyag-gazdálkodás

E. RÉSZ

ÜZEMELTETÉS MINDEN IDŐJÁRÁSBAN

OPS 1.430

Repülőtér üzemeltetési minimumok – Általános rendelkezések

(lásd az OPS 1.430 1. függelékét)

OPS 1.435

Terminológia

A jelen részben használatos kifejezések jelentése a következő:

OPS 1.440

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Általános üzemeltetési szabályok

(Lásd az OPS 1.440 1. függelékét)

OPS 1.445

Üzemeltetés kis látótávolságnál – repülőtéri feltételek

OPS 1.450

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Oktatás és minősítések

(Lásd az OPS 1.450 1. függelékét)

Az üzemben tartó kis látótávolságon történő felszállás, II. és III. kategóriájú üzemeltetés előtt gondoskodjon a következőkről:

OPS 1.455

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Üzemeltetési eljárások

(Lásd az OPS 1.455 1. függelékét)

OPS 1.460

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Minimális felszerelés

OPS 1.465

VFR üzemeltetési minimumok

(Lásd az OPS 1.465 1. függelékét)

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

Az OPS 1.430 1. függeléke

Repülőtér üzemeltetési minimumok

Az OPS 1.430 c) pontjának 2. függeléke

Repülőgép kategóriák – Üzemeltetés minden időjárásban

Az OPS 1.440 1. függeléke

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Általános üzemeltetési szabályok

Az OPS 1.450 1. függeléke

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Oktatás és minősítések

Az OPS 1.455 1. függeléke

Üzemeltetés kis látótávolságnál – Üzemeltetési eljárások

Az OPS 1.465 1. függeléke

Minimális látótávolságok VFR üzemeltetésre

Az OPS 1.465 1. függeléke

Minimális látótávolságok VFR üzemeltetésre

F. RÉSZ

TELJESÍTMÉNY – ÁLTALÁNOS RÉSZ

OPS 1.470

Alkalmazhatóság

OPS 1.475

Általános

OPS 1.480

Terminológia

G. RÉSZ

»A« TELJESÍTMÉNYOSZTÁLY

OPS 1.485

Általános

OPS 1.490

Felszállás

OPS 1.495

Felszállási akadálymentesség

OPS 1.500

Útközben – Egy hajtómű üzemképtelensége

OPS 1.505

Útközben – Három vagy több hajtóműves repülőgépek, két hajtómű üzemképtelen

OPS 1.510

Leszállás – Cél- és kitérő repülőterek

OPS 1.515

Leszállás – Száraz kifutópályák

OPS 1.520

Leszállás – Nedves és szennyezett kifutópályák

Az OPS 1.495 c) pont 3. albekezdés 1. függeléke

Megnövelt dőlésszögek jóváhagyása

Az OPS 1.515 a) pont 3. albekezdés 1. függeléke

Meredek megközelítési eljárások

Az OPS 1.515 a) pont 4. albekezdés 1. függeléke

Rövid leszállási úthossz üzemeltetés

Az OPS 1.515 a) pont 4. albekezdés 2. függeléke

Repülőtér kritériumai a rövid úthosszú leszálláshoz

H. RÉSZ

»B« TELJESÍTMÉNYOSZTÁLY

OPS 1.525

Általános

OPS 1.530

Felszállás

OPS 1.535

Akadálymentesség felszálláskor – Több hajtóműves repülőgépek

OPS 1.540

Útvonal – Több hajtóműves repülőgépek

OPS 1.542

Útvonal – Egy hajtóműves repülőgépek

OPS 1.545

Leszállás – Cél- és kitérő repülőterek

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek az OPS 1.475 a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege ne haladja meg a cél- és kitérő repülőtéren történő várható leszállási időpontban várható magasságra és környezeti hőmérsékletre előírt legnagyobb leszálló tömeget.

OPS 1.550

Leszállás – Száraz kifutópálya

OPS 1.555

Leszállás – Nedves és szennyezett kifutópályák

Az OPS 1.525 b) pontjának 1. függeléke

Általános – Felszálló és leszállási emelkedés

(Ennek a függeléknek a követelményei az 1994. március 11-én hatályos JAR–23.63 c)1. albekezdésén és a JAR–23.63 c)2. albekezdésén alapulnak)

Az OPS 1.535 b) pont 1. és c) pont 1. albekezdései 1. függeléke

Felszállási repülési útvonal – Vizuális útvonal navigáció

A vizuális útvonal navigáció lehetővé tételéhez az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzemeltetéskor fennálló időjárási körülmények, ideértve a felhőalapot és a látótávolságot, olyanok legyenek, hogy az akadályok és/vagy föld referenciapontjai láthatóak és azonosíthatóak legyenek. Az Üzemben Tartási Kézikönyv írja elő az érintett repülőterekre a minimális időjárási feltételeket, amelyek lehetővé teszik, hogy a hajózószemélyzet folyamatosan meghatározza a repülési útvonalat a földi referenciapontokhoz képest, hogy az akadályok és a terep biztonságos elkerülését biztosítsa a következőképpen:

Az OPS 1.550 a) pontjának 1. függeléke

Meredek megközelítési eljárások

Az OPS 1. 550 a) pontjának 2. függeléke

Rövid leszállási úthossz üzemeltetés

I. RÉSZ

»C« TELJESÍTMÉNYOSZTÁLY

OPS 1.560

Általános

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben jóváhagyott teljesítményadatokat az ezen rész követelményeinek való megfelelés meghatározásakor szükség szerint egészítsék ki a Hatóság számára elfogadható más adatokkal, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben szereplő jóváhagyott teljesítményadatok nem elegendőek.

OPS 1.565

Felszállás

OPS 1.570

Felszállási akadálymentesség

OPS 1.575

Útvonal – Minden hajtómű működik

OPS 1.580

Útvonal – Egy hajtómű üzemképtelensége

OPS 1.585

Útvonal – Három vagy több hajtóműves repülőgépek, két hajtómű üzemképtelen

OPS 1.590

Leszállás – Cél- és kitérő repülőterek

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülőgépnek az OPS 1.475 a) pontjával összhangban meghatározott leszálló tömege ne haladja meg a cél- és kitérő repülőtéren történő várható leszállási időpontban várható magasságra és, ha a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben számolnak vele, a cél- és kitérő repülőtéren a leszállás várható idején várható környezeti hőmérsékletre a Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvben előírt legnagyobb leszálló tömeget.

OPS 1.595

Leszállás – Száraz kifutópályák

OPS 1.600

Leszállás – Nedves és szennyezett kifutópályák

J. RÉSZ

TÖMEG ÉS SÚLYPONT

OPS 1.605

Általános

(Lásd az OPS 1.605 1. függelékét)

OPS 1.607

Terminológia

OPS 1.610

Terhelés, tömeg és súlypont

Az üzemben tartó az Üzemben Tartási Kézikönyvben határozza meg a terhelés és a tömeg- és súlypontrendszerek alapelveit és módszereit, amelyek teljesítik az OPS 1.605 követelményeit. Ezen rendszer vonatkozzon az összes alkalmazni tervezett üzemeltetési típusra.

OPS 1.615

Személyzet tömegének értékei

OPS 1.620

Utasok és poggyász tömegének értéke

OPS 1.625

Tömeg- és súlypont-dokumentáció

(Lásd az OPS 1.625 1. függelékét)

Az OPS 1.605 1. függelék

Tömeg és súlypont – Általános

(Lásd az OPS 1.605-öt)

Az OPS 1.620 f) pontjának 1. függeléke

Az európai régión belüli járatok területének meghatározása

Az OPS 1.620 f) bekezdésének alkalmazásában az európai régión belüli járatok olyan nem belföldi repülések, amelyeket a következő pontokat összekötő állandó irányszögű vonalakon belül végeznek:

amint az az alábbi 1. ábrán látható:

1. ábra

Európai régió

Az OPS 1.620 g) pontjának 1. függeléke

Eljárás az utasok és poggyász felülvizsgált standard tömegértékeinek megállapításához

Az OPS 1.625 1. függeléke

Tömeg- és súlypont-dokumentáció

K. RÉSZ

MŰSZEREK ÉS BERENDEZÉSEK

OPS 1.630

Általános bevezetés

OPS 1.635

Túláramvédelmi eszközök

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyen biztosítékokat használnak, ha a repülés közben használatra rendelkezésre álló tartalék biztosítékok száma a biztosítékok számának legalább 10 %-a minden egyes teljesítményfokozatban, vagy teljesítményfokozatonként három, ha az több.

OPS 1.640

A repülőgép üzemi fényei

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a következőkkel:

OPS 1.645

Ablaktörlők

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet 5 700 kg-nál több legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépet, ha minden pilótaülés fel van szerelve egy ablaktörlővel vagy azzal egyenértékű eszközzel, amely tisztán tartja a szélvédőt csapadék esetén.

OPS 1.650

VFR szerinti nappali üzemeltetés – Repülési és navigációs műszerek és kapcsolódó berendezések

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet nappal és látva repülési szabályok (VFR) szerint repülőgépet, ha fel van szerelve a következő albekezdésekben előírt repülési és navigációs műszerekkel és kapcsolódó felszereléssel és – ha értelmezhető – ezek feltételei között:

OPS 1.652

IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetés – Repülési és navigációs műszerek és kapcsolódó berendezések

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet a műszeres repülési szabályok (IFR) szerint vagy éjszaka, ha fel van szerelve a következő albekezdésekben szereplő repülési és navigációs műszerekkel és kapcsolódó felszereléssel és – ha értelmezhető – csak ezek feltételei között:

OPS 1.655

Kiegészítő berendezések egypilótás IFR szerinti vagy éjszakai üzemeltetésre

Az üzemben tartó csak akkor folytathat egypilótás IFR üzemeltetést, ha a repülőgép el van látva egy robotpilótával, amely legalább a magasság- és iránytartást biztosítja.

OPS 1.660

Magassági figyelmeztető rendszer

OPS 1.665

Földközelségjelző rendszer és terepre figyelmeztető rendszer

OPS 1.668

Összeütközés-elhárító fedélzeti rendszer

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet gázturbinás repülőgépet, amelynek legnagyobb engedélyezett felszálló tömege meghaladja az 5 700 kg-ot vagy legnagyobb engedélyezett utasülésszáma a 9-et, ha fel van szerelve egy legalább ACAS II teljesítményszintű összeütközés-elhárító rendszerrel.

OPS 1.670

Fedélzeti időjárási radarberendezés

OPS 1.675

Berendezések jegesedési körülmények közötti üzemeltetéshez

OPS 1.680

Kozmikus sugárzást jelző berendezés

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet 15 000 m (49 000 láb) felett, ha fel van szerelve az összes kapott kozmikus sugárzás (vagyis a csillagközi és napi eredetű ionizáló és neutronsugárzás összegének) dózisát és kumulált értékét minden járaton folyamatosan mérő és jelző műszerrel, vagy egy, a Hatóság számára elfogadható fedélzeti negyedévenkénti sugárzásminta-vevő rendszerrel.

OPS 1.685

Hajózószemélyzet fedélzeti telefonrendszere

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, amelyen a hajózószemélyzet létszáma egynél nagyobb, ha fel van szerelve hajózószemélyzeti fedélzeti telefonrendszerrel, beleértve a hajózószemélyzet minden tagjának használatára szolgáló fejhallgatókat és mikrofonokat, amelyek nem kézben tartandóak.

OPS 1.690

Személyzet fedélzeti telefonrendszere

OPS 1.695

Utastájékoztató rendszer

OPS 1.700

Pilótafülke hangrögzítők – 1.

OPS 1.705

Pilótafülke hangrögzítők – 2.

OPS 1.710

Pilótafülke hangrögzítők – 3.

OPS 1.715

Fedélzeti adatrögzítők – 1.

(Lásd az OPS 1.715 1. függelékét)

OPS 1.720

Fedélzeti adatrögzítők – 2.

(Lásd az OPS 1.720 1. függelékét)

OPS 1.725

Fedélzeti adatrögzítők – 3.

(Lásd az OPS 1.725 1. függelékét)

OPS 1.727

Kombinált rögzítő

OPS 1.730

Ülések, ülések biztonsági övei, hevederek és gyermekrögzítő eszközök

OPS 1.731

»Biztonsági öveket becsatolni« és »Dohányozni tilos« jelzések

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet olyan repülőgépet, amelyben nem látható minden utasülés a pilótafülkéből, ha fel van szerelve olyan eszközzel, amellyel minden utas és a légiutas-kísérő-személyzet számára jelezni lehet, hogy mikor kell rögzíteni a biztonsági öveket és mikor nem megengedett a dohányzás.

OPS 1.735

Belső ajtók és függönyök

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet, ha az fel van szerelve a következő felszereléssel:

OPS 1.745

Elsősegélynyújtó készletek

OPS 1.755

Egészségügyi vészmentő dobozok

OPS 1.760

Oxigén elsősegélynyújtáshoz

OPS 1.770

Kiegészítő oxigén – repülőgépek túlnyomásos kabinnal

(Lásd az OPS 1.770 1. függelékét)

OPS 1.775

Kiegészítő oxigén – repülőgépek nem túlnyomásos kabinnal

(Lásd az OPS 1.775 1. függelékét)

OPS 1.780

Személyzet légzésvédelmi felszerelése

OPS 1.790

Kézi tűzoltókészülékek

Az üzemben tartó nem üzemeltethet repülőgépet, ha nincsenek biztosítva kézi tűzoltókészülékek a személyzeti, utas- és szükség szerint rakományfülkékben és konyhákban az alábbiakkal összhangban:

OPS 1.795

Balták és feszítővasak

OPS 1.800

Áttörési pontok jelzése

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy ha a törzs vészhelyzetben mentőcsapatok általi áttörésére alkalmas területeit a repülőgépen megjelölik, ezeket a területeket az alábbiakban bemutatott módon jelölik meg: A jelölések színe piros vagy sárga legyen, és ha szükséges, a háttérrel való kontraszt érdekében fehérrel rajzolják őket körbe. Ha a sarkok jelölései több mint 2 méterre vannak egymástól, 9 cm × 3 cm-es közbenső vonalakat illesszenek be, hogy legfeljebb 2 méter legyen a szomszédos jelek között.

OPS 1.805

Vészkiürítés eszközei

OPS 1.810

Hangosbeszélők

OPS 1.815

Vészvilágítás

OPS 1.820

Automatikus vészhelyzeti helyzetjel-adó

OPS 1.825

Mentőmellények

OPS 1.830

Mentőtutajok és vészhelyzeti helyzetjeladók nagy távolságú víz feletti repülések esetére

OPS 1.835

Mentőfelszerelés

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet olyan területeken, ahol a kutatási és mentési műveletek különösen nehezek, ha fel van szerelve a következőkkel:

OPS 1.840

Tengeri és kétéltű repülőgépek – Különféle felszerelések

Az OPS 1.715 1. függeléke

Fedélzeti adatrögzítők – 1. – Rögzítendő paraméterek listája

A1. táblázat

5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek

Megjegyzés: A baloldali oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentumában szereplő sorozatszámokat tükrözik

A2. táblázat

Legfeljebb 5 700 kg legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek

Megjegyzés: A baloldali oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentumában szereplő sorozatszámokat tükrözik

B. táblázat

További paraméterek 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépekre

Megjegyzés: A baloldali oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentumában szereplő sorozatszámokat tükrözik

C. táblázat

Elektronikus kijelző rendszerrel rendelkező repülőgépek

Megjegyzés: A középső oszlopban lévő számok az EUROCAE ED 55 sz. dokumentum A1.5 táblázatában szereplő sorozatszámokat tükrözik

Az OPS 1.720 1. függeléke

Fedélzeti adatrögzítő – 2. – Rögzítendő paraméterek listája

A. táblázat

5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek

B. táblázat

További paraméterek 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépekre

Az OPS 1.725 1. függeléke

Fedélzeti adatrögzítő – 3. – Rögzítendő paraméterek listája

A. táblázat

5 700 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépek

B. táblázat

További paraméterek 27 000 kg feletti legnagyobb engedélyezett felszálló tömegű repülőgépekre

Az OPS 1.770 1. fügeléke

Oxigén – Minimumkövetelmények kiegészítő oxigénre repülőgépekhez túlnyomásos kabinnal vészleereszkedés során és után

1. táblázat

Az OPS 1.775 1. függeléke

Oxigén – Kiegészítő oxigén repülőgépekhez nem túlnyomásos kabinnal

1. táblázat

L. RÉSZ

KOMMUNIKÁCIÓS ÉS NAVIGÁCIÓS BERENDEZÉSEK

OPS 1.845

Általános bevezetés

OPS 1.850

Rádióberendezések

OPS 1.855

Hangcsatorna-választó pult

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet IFR szerint, ha fel van szerelve minden szükséges hajózószemélyzeti tag által hozzáférhető hangcsatorna-választó pulttal.

OPS 1.860

Rádióberendezés VFR szerinti üzemeltetéshez látható referencia tereptárgyak alapján navigált útvonalon

Az üzemben tartó csak akkor üzemeltethet repülőgépet VFR szerint vizuális tereptárgyak szerint navigálható útvonalakon, ha fel van szerelve a következőket végző, normál üzemeltetési körülmények között szükséges rádió kommunikációs berendezéssel:

OPS 1.865

Kommunikációs és navigációs berendezések IFR szerinti, vagy VFR szerinti üzemeltetéshez nem a látható referencia tereptárgyak által navigált útvonalon

OPS 1.866

Transzponder berendezés

OPS 1.870

Kiegészítő navigációs berendezés MNPS légtérben folytatott üzemeltetéshez

OPS 1.872

Berendezés csökkentett elkülönítési minimummal (RVSM) meghatározott légtérben

M. RÉSZ

REPÜLŐGÉPEK KARBANTARTÁSA

OPS 1.875

Általános

N. RÉSZ

HAJÓZÓSZEMÉLYZET

OPS 1.940

A hajózószemélyzet összetétele

(Lásd az OPS 1.940 1. és 2. függelékét)

JAR-OPS 1.943

Üzemben tartó Személyzeti erőforrás gazdálkodási (Crew Resource Management, CRM) alaptanfolyama

OPS 1.945

Típusátképzés és ellenőrzés

(Lásd az OPS 1.945 1. függelékét)

OPS 1.950

Különbségek oktatása és szoktató képzés

OPS 1.955

Kinevezés parancsnoknak

OPS 1.960

Kereskedelmi pilóta szakszolgálati engedéllyel rendelkező parancsnokok

OPS 1.965

Időszakos oktatás és ellenőrzés

(Lásd az OPS 1.965 1. és 2. függelékét)

OPS 1.968

Pilótaképesítés bármely pilótaülésből történő repülőgép-vezetéshez

(Lásd az OPS 1.968 1. függelékét)

OPS 1.970

A közelmúltban megszerzett gyakorlat

OPS 1.975

Útvonal- és repülőtér-ismeret képesítés

OPS 1.978

Felsőfokú minősítési program

OPS 1.980

Üzemeltetés egynél több típuson vagy változaton

(Lásd az OPS 1.980 1. függelékét)

OPS 1.981

Repülőgép és helikopter egyidejű üzemeltetése

OPS 1.985

Oktatási okmányok

Az OPS 1.940 1. függeléke

A hajózószemélyzet tagjainak repülés közbeni tehermentesítése

Az OPS 1.940 2. függeléke

Egy pilótás üzemeltetés IFR szerint vagy éjszaka

Az OPS 1.945 1. függeléke

Üzemben tartó típusátképzési oktatása

Az OPS 1.965 1. függeléke

Időszakos oktatás és ellenőrzés – Pilóták

Az OPS 1.965 2. függeléke

Felfrissítő oktatás és ellenőrzés – Rendszerpanel-kezelők

Az OPS 1.968 1. függeléke

Pilótaképesítés bármely pilótaülésből történő repülőgép-vezetéshez

Az OPS 1.980 1. függeléke

Üzemeltetés egynél több típuson vagy változaton

O. RÉSZ

LÉGIUTAS-KÍSÉRŐ-SZEMÉLYZET

OPS 1.988

Alkalmazhatóság

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutas-kísérő-személyzet minden tagja megfeleljen a jelen rész követelményeinek és a légiutas-kísérő-személyzetre érvényes minden más biztonsági követelménynek.

A jelen rendelet alkalmazásában a »légiutas-kísérő-személyzet tagja« a személyzet bármely olyan tagja, aki nem a hajózószemélyzet tagja, és aki az utasok biztonsága érdekében az üzemben tartó vagy a parancsnok által rábízott feladatot lát el a repülőgép utasterében.

OPS 1.989

Azonosítás

OPS 1.990

A légiutas-kísérő-személyzet létszáma és összetétele

OPS 1.995

Minimális követelmények

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a légiutas-kísérő-személyzet minden tagja:

OPS 1.1000

Légiutas-kísérő-személyzet vezetője

OPS 1.1002

Üzemeltetés egytagú légiutas-kísérő-személyzettel

OPS 1.1005

Biztonsági alapképzés

(Lásd az OPS 1.1005 pont 1. függelékét)

OPS 1.1010

Típusátképzés és a különbségek oktatása

(Lásd az OPS 1.1010 1. függelékét)

OPS 1.1012

Szoktató repülések

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a típusátképzést követően minden egyes légiutas-kísérő szoktató repüléseken vegyen részt, mielőtt az OPS 1.990 pontban előírt minimális légiutas-kísérő létszám egy tagjaként szolgálatot teljesít.

OPS 1.1015

Időszakos oktatás

(Lásd az OPS 1.1015 1. függelékét)

OPS 1.1020

Felfrissítő oktatás

(Lásd az OPS 1.1020 1. függelékét)

OPS 1.1025

Ellenőrzés

OPS 1.1030

Egynél több repülőgéptípuson, vagy változaton történő üzemeltetés

OPS 1.1035

Oktatási okmányok

Az üzemben tartó gondoskodjon a következőkről:

Az OPS 1.1005 1. függeléke

Biztonsági alapképzés

Az OPS 1.1005 pontban említett biztonsági alapképzés által legalább tárgyalandó tárgyak a következők:

Az OPS 1.1010 1. függeléke

Típusátképzés és különbségek oktatása

Az OPS 1.1015 1. függeléke

Időszakos oktatás

Az OPS 1.1020 1. függeléke

Felfrissítő oktatás

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a felfrissítő oktatást megfelelően képesített személyek végezzék, valamint minden egyes légiutas-kísérő esetében tartalmazza legalább a következőket:

Az OPS 1.1005, 1.1010 és 1.1015 2. függeléke

Oktatás

P. RÉSZ

KÉZIKÖNYVEK, NAPLÓK ÉS FELJEGYZÉSEK

OPS 1.1040

Az Üzemben Tartási Kézikönyvekre vonatkozó általános szabályok

OPS 1.1045

Üzemben Tartási Kézikönyv – szerkezet és tartalom

(Lásd az OPS 1.1045 1. függelékét)

OPS 1.1050

Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyv

Az üzemben tartó rendelkezzen naprakész, jóváhagyott Repülőgép Üzemben Tartási Kézikönyvvel, vagy ezzel egyenértékű dokumentációval minden egyes általa üzemeltetett repülőgépre vonatkozóan.

OPS 1.1055

Fedélzeti napló

OPS 1.1060

Operatív repülési terv

OPS 1.1065

Okmányok megőrzési ideje

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy minden feljegyzést és vonatkozó üzemeltetési és műszaki információt az OPS 1.1065 1. függelékében előírt ideig megőriznek.

OPS 1.1070

Az üzemben tartó folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzata

Az üzemben tartó rendelkezzen naprakész jóváhagyott, az M. rész, M.A.704 bekezdés előírásai szerinti folyamatos légialkalmasság irányítási szabályzattal.

OPS 1.1071

Repülőgép műszaki napló

Az üzemben tartó vezessen egy, az OPS 1.915-ben előírtak szerinti repülőgép műszaki naplót.

Az OPS 1.1045 1. függeléke

Az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalma

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az Üzemben Tartási Kézikönyv tartalmazza a következőket:

A.   ÁLTALÁNOS/ALAPOK

0.   AZ ÜZEMBEN TARTÁSI KÉZIKÖNYV KEZELÉSE ÉS VEZETÉSE

0.1.   Bevezetés

0.2.   Módosítás és javítás módszere

A kézikönyv, a módosítások és javítások elosztási rendszerének leírása.

1.   SZERVEZET ÉS FELELŐSSÉGEK

2.   AZ ÜZEMELTETÉS IRÁNYÍTÁSA ÉS FELÜGYELETE

3.   MINŐSÉGÜGYI RENDSZER

Az alkalmazott minőségügyi rendszer leírása, amely legalább a következőket tartalmazza:

4.   A SZEMÉLYZET ÖSSZETÉTELE

5.   KÉPESÍTÉSI KÖVETELMÉNYEK

6.   EGÉSZSÉGÜGYI ÓVINTÉZKEDÉSEK A SZEMÉLYZET RÉSZÉRE

7.   REPÜLÉSI IDŐ KORLÁTAI

8.   ÜZEMELTETÉSI ELJÁRÁSOK

8.1.   Repülés-előkészítő utasítások. Ahogy az üzemeltetésre vonatkoznak:

8.2.   Földi kiszolgálási utasítások

8.3.   Repülési eljárások

8.7.   Nem kereskedelmi célú repülések. Eljárások és korlátozások a következőkhöz:

8.8.   Oxigénellátás követelményei

9.   VESZÉLYES ÁRUK ÉS FEGYVEREK

10.   BIZTONSÁG

11.   ESEMÉNYEK KEZELÉSE, ÉRTESÍTÉSE ÉS JELENTÉSE

Eljárások az események kezelésére, értesítésére és jelentésére. Ez a fejezet tartalmazza a következőket:

12.   A REPÜLÉS SZABÁLYAI

A repülés szabályai, beleértve a következőket:

13.   BÉRLÉS

A bérlés üzemeltetési intézkedéseinek, a kapcsolódó eljárásoknak és vezetési felelősségeknek a leírása.

B.   REPÜLŐGÉP ÜZEMELTETÉSI TÉMAKÖRÖK – TÍPUSHOZ KAPCSOLÓDÓK

A típusok és a típusok változatai közötti különbségek figyelembevétele a következő fejezetekben:

0.   ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓ ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK

1.   KORLÁTOZÁSOK

2.   NORMÁL ELJÁRÁSOK

3.   RENDKÍVÜLI ÉS VÉSZHELYZETI ELJÁRÁSOK

4.   TELJESÍTMÉNY

5.   A REPÜLÉS TERVEZÉSE

6.   TÖMEG ÉS SÚLYPONT

Utasítások és adatok a tömeg és súlypont számításához, ideértve:

7.   RAKODÁS

Eljárások és előírások a rakomány berakodására és rögzítésére a repülőgépen.

8.   KONFIGURÁCIÓTÓL VALÓ ELTÉRÉSEK JEGYZÉKE

A konfigurációtól való eltérések jegyzéke(i) (CDL), ha a gyártó átadta, figyelembe véve az üzemeltetett repülőgéptípusokat és -változatokat, beleértve a követendő eljárásokat, ha egy repülőgépet CDL-jének feltételei szerint indítanak el.

9.   MINIMÁLISAN SZÜKSÉGES FELSZERELÉSEK LISTÁJA

A minimálisan szükséges felszerelések listája (MEL), figyelembe véve az üzemeltetett repülőgéptípusokat és -változatokat és az üzemeltetési típusokat/területeket. A MEL tartalmazza a navigációs berendezéseket és vegye figyelembe az üzemeltetési útvonalra és területre szükséges teljesítményt.

10.   ÉLETMENTŐ ÉS VÉSZHELYZETI ESZKÖZÖK, BELEÉRTVE AZ OXIGÉNT

11.   VÉSZKIÜRÍTÉSI ELJÁRÁSOK

12.   A REPÜLŐGÉP RENDSZEREI

A repülőgép rendszereinek leírása, kapcsolódó vezérlőszervek, jelzések és használati utasítások.

C.   ÚTVONALI ÉS REPÜLŐTÉRI UTASÍTÁSOK ÉS INFORMÁCIÓ

D.   OKTATÁS

Az OPS 1.1065 1. függeléke

Dokumentumok megőrzési ideje

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy az alábbi információt elfogadható formában, a Hatóság által hozzáférhetően megőrizzenek az alábbi táblázatokban szereplő ideig.

Megjegyzés: A karbantartási feljegyzésekre vonatkozó további információt az M. rész tartalmaz.

1. táblázat

Egy repülés előkészítése és végrehajtása során használt információ

2. táblázat

Jelentések

3. táblázat

Hajózószemélyzet dokumentációi

4. táblázat

Légiutas-kísérő személyzet dokumentációi

5. táblázat

Egyéb üzemeltető személyzet dokumentációi

6. táblázat

Egyéb dokumentációk

Q. RÉSZ

REPÜLÉSI ÉS SZOLGÁLATI IDŐ KORLÁTAI ÉS PIHENÉSI KÖVETELMÉNYEK

OPS 1.1090

Cél és hatókör

Ezen eltéréseket megfelelő enyhítő intézkedéseknek kell kísérniük, ahol ez szükséges.

OPS 1.1095

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek:

OPS 1.1100

Repülési és szolgálati korlátozások

OPS 1.1105

Maximális napi repülési szolgálati idő (FDP)

OPS 1.1110

Pihenés

OPS 1.1115

A repülési szolgálati idő meghosszabbítása repülés közbeni pihenés miatt

OPS 1.1120

Előre nem látott körülmények tényleges repülés közben – a parancsnok döntési hatásköre

OPS 1.1125

Készenlét

OPS 1.1130

Élelmezés

Étkezési és ivási lehetőséget kell biztosítani, hogy a személyzet tagjának teljesítményére gyakorolt kedvezőtlen hatást elkerüljék, különösen, ha az FDP meghaladja a 6 órát.

OPS 1.1135

Repülési szolgálati, szolgálati és pihenőidők nyilvántartása

R. RÉSZ

VESZÉLYES ÁRUK LÉGI SZÁLLÍTÁSA

OPS 1.1150

Terminológia

OPS 1.1155

Jóváhagyás a veszélyes áruk szállítására

Az üzemben tartó csak akkor szállíthat veszélyes árukat, ha a Hatóság azt jóváhagyta.

OPS 1.1160

Terjedelem

OPS 1.1165

Veszélyes áruk szállításának korlátozásai

OPS 1.1170

Osztályozás

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy a cikkeket és anyagokat sorolják be veszélyes áruként, ahogy azt a Műszaki utasítások előírják.

OPS 1.1175

Csomagolás

Az üzemben tartó tegyen meg minden ésszerű intézkedést, hogy a veszélyes árukat a Műszaki utasításokban előírt módon csomagolják be.

OPS 1.1180

Címkézés és jelölés

OPS 1.1185

Veszélyes áruk fuvarokmányai

OPS 1.1195

Veszélyes áruk átvétele

OPS 1.1200

Sérülés, szivárgás vagy szennyezettség vizsgálata

OPS 1.1205

Szennyeződés eltávolítása

OPS 1.1210

Rakodási korlátozások

OPS 1.1215

Információszolgáltatás

OPS 1.1220

Oktatási programok

OPS 1.1225

Jelentések a veszélyes árukkal kapcsolatos eseményekről és balesetekről

S. RÉSZ

VÉDELEM

OPS 1.1235

Biztonsági előírások

Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a teljes érintett személyzet ismerje és betartsa az üzemben tartó állama védelmi programjainak vonatkozó előírásait.

OPS 1.1240

Oktatási programok

Az üzemben tartó dolgozzon ki, tartson fenn és hajtson végre jóváhagyott oktatási programokat, amelyek lehetővé teszik az üzemben tartó személyzete tagjainak, hogy megfelelően cselekedjenek, hogy megakadályozzák a jogellenes beavatkozást, mint amilyen a szabotázs vagy repülőgépek jogellenes elrablása és hogy minimalizálják ezeknek az eseményeknek a következményeit, ha megtörténnének. Az oktatási program legyen kompatibilis a Nemzeti Légi Biztonsági Programmal. A személyzet egyes tagjai rendelkezzenek tudással és szakértelemmel az oktatási program minden releváns eleméről.

OPS 1.1245

Jogellenes beavatkozások jelentése

A repülőgép fedélzetén történt jogellenes beavatkozást követően a parancsnok, vagy távollétében az üzemben tartó késedelem nélkül nyújtson be jelentést egy ilyen cselekményről a kijelölt helyi hatóságnak és az üzemben tartó állama Hatóságának.

OPS1.1250

Repülőgép-átkutatási ellenőrző lista

Az üzemben tartó gondoskodjon arról, hogy legyen a fedélzeten egy ellenőrző lista egy bomba vagy improvizált robbanószerkezet (IED) kutatása során követendő eljárásokról szabotázs gyanúja esetén és a repülőgép elrejtett fegyverek, robbanóanyagok és egyéb veszélyes eszközök utáni átkutatásáról, ha megalapozott gyanúja áll fenn, hogy a repülőgép jogellenes beavatkozásnak lehet kitéve. Az ellenőrző listát támogassa egy útmutatás a megfelelő tennivalókról, ha a fedélzeten bombát vagy gyanús tárgyat találnának és a repülőgépre jellemző legkisebb kockázatú helyről egy bomba számára, ha a típusbizonyítvány birtokosa ezt megadta.

OPS 1.1255

A hajózószemélyzet fülkéinek biztonsága

----

(1)HL L 240., 1992.8.24., 1. o.

(2)HL L 243., 2003.9.27., 6. o.

----

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Tanács 2006. március 9-én az együttdöntési eljárás (az EK-Szerződés 251. cikke) keretében elfogadta a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EU-OPS) irányuló módosított bizottsági javaslatról szóló közös álláspontját.

A javaslat célja különösen az Egyesült Európai Légügyi Hatóság által meghatározott, nem kötelező erejű egységes légügyi előírások – üzemeltetési szabványok (JAR-OPS) kötelező erejű uniós (közösségi) jogba való átültetése. A rendeletjavaslatra ezért gyakran „EU-OPS” rendeletként hivatkoznak.

A Bizottság 2000 márciusában terjesztette elő az eredeti rendeletjavaslatot. Az Európai Parlament 2001. januári első olvasatát követően és a tanácsi szervekben folytatott megbeszélésekre figyelemmel 2002 februárjában a Bizottság módosított javaslatot terjesztett elő.

Az Európai Parlament – mivel úgy ítélte meg, hogy ez a módosított javaslat jelentősen különbözik a Bizottság eredeti javaslatától – úgy határozott, hogy az első olvasat során második véleményt ad. A kérdés előadója, Brian Simpson javaslatának megfelelően az Európai Parlament 2002 szeptemberében csak egyetlen, de jelentős módosítást nyújtott be, „a repülési idő korlátaira” vonatkozóan.

E módosítás benyújtását követően, valamint a Tanács és annak szervei által „a légiutas-kísérő személyzetre” vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatban végzett munkára figyelemmel, a Bizottság 2004 februárjában az EU-OPS rendeletre irányuló felülvizsgált módosított javaslatot terjesztett elő.

A Tanács (Közlekedés, Távközlés és Energia) 2004. december 10-i ülésén részleges politikai megállapodásra jutott a felülvizsgált módosított javaslatról. Ez a részleges politikai megállapodás a cikkekre, valamint a III. melléklet O. (légiutas-kísérő személyzet) és Q. (a repülési idő korlátai) részére vonatkozott.

A Tanács szervei 2005 júniusában megállapodásra jutottak a III. melléklet többi részéről, azaz az A–N., valamint a P., R. és S. részről.

A szöveg egészének a jogász-nyelvész szakértők általi felülvizsgálatát követően a Tanács elfogadta a közös álláspontot. E közös álláspont kialakítása során a Tanács kellően figyelembe vette az Európai Parlament első olvasatban adott véleményét.

A Tanács figyelembe vette továbbá a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét.

II.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános észrevételek

A Tanács egyetértett a bizottsági javaslat fő irányaival. Bizonyos pontokon azonban – általában az egyértelműség, egyszerűség és könnyebb érthetőség érdekében – a Tanács a szöveg módosítása mellett döntött.

A cikkek tekintetében a Tanács néhány változtatást hajtott végre a 8. cikkben foglalt rugalmassági előírásokban. Különösen e cikk (4) bekezdésében a Tanács bővítette a tagállamok lehetőségeit arra, hogy bizonyos üzemeltetési szabványokkal kapcsolatos rendelkezéseket fogadjanak el vagy tartsanak fenn addig, amíg a tudományos ismereteken és a legjobb gyakorlatokon alapuló közösségi szabályokat nem állapítják meg.

A 8a. cikk tekintetében a Tanács úgy határozott, hogy a III. melléklet Q. (a repülési idő korlátai) és adott esetben O. (légiutas-kísérő személyzet) részének rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül tudományos és orvosi szempontból értékelni kell. A Tanács úgy határozott, hogy e feladat elvégzésére utasítja az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget (EASA). A Tanács úgy határozott továbbá, hogy az EASA segítse a Bizottságot a Q. rész alkalmazandó műszaki rendelkezéseinek módosítására irányuló javaslatok előkészítésében.

A Tanács úgy határozott, hogy – tekintettel az új műszaki szabályokkal való harmonizációhoz szükséges időre – a tagállamoknak a rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónap (és nem a Bizottság által javasolt, a hatálybalépéstől számított 6 hónap) elteltével kell alkalmazniuk a III. mellékletet.

A III. mellékletben a Tanács néhány változtatást hajtott végre annak érdekében, hogy a szöveg teljes mértékben összhangban legyen a JAR-OPS 1 8. módosított változatával, valamint annak érdekében, hogy a Bizottság által javasolt szöveg egyértelműbbé és pontosabbá váljon.

A Tanács tudatában van annak, hogy a műszaki fejlődés, a változó körülmények és a szövegnek a politikai megállapodást követő véglegesítéséhez szükséges idő miatt a III. melléklet szövege bizonyos kérdésekben már a közös álláspont elfogadásakor javításra szorult. Tekintettel a szöveg terjedelmére, az is előfordulhat, hogy egy-két helyen még nem helyesen szerepel valamely hivatkozás. A Tanács véleménye szerint azonban valamikor véglegesíteni kellett az e szöveggel kapcsolatban végzett munkát. Ezért a Tanács örömmel értesült arról, hogy a Bizottság munkatársai a rendelet hatálybalépésétől számított lehető legrövidebb időn belül bizottsági eljárás keretében megkezdik a szöveg további javításával és aktualizálásával kapcsolatos munkát, és ezzel összefüggésben gondosan fontolóra veszik a néhány tagállam által már benyújtott módosító javaslatokat.

2.   A Parlament módosításai

Az Európai Parlament 2002. szeptember 3-i véleménye a szövegnek egy jelentős, „a repülési idő korlátaival” kapcsolatos módosítással való kiegészítésére vonatkozott. A Bizottság úgy határozott, hogy e módosítás szövegét, bár kissé más megfogalmazásban, belefoglalja a felülvizsgált módosított javaslatába. A Tanács szintén elfogadta az Európai Parlament módosítását, de úgy határozott, hogy kisebb finomításokat végez a szövegen annak érdekében, hogy az jobban összhangban legyen a légi közlekedés mai világának társadalmi és gazdasági realitásaival, valamint annak érdekében, hogy néhány rendelkezés egyértelműbbé váljon.

III.   KÖVETKEZTETÉSEK

A Tanács úgy ítéli meg, hogy a közös álláspont szövege megfelelő és kiegyensúlyozott. Az Európai Parlament első olvasatban javasolt módosításával kapcsolatban a Tanács megállapítja, hogy ezt a módosítást, néhány kisebb finomítással, teljes egészében belefoglalták a szövegbe. A Tanács véleménye szerint tehát a közös álláspont szövege biztosítja a Parlament módosításában foglalt cél elérését.

A Tanács ösztönzi az Európai Parlamentet a közös álláspont szövegének a jelenlegi formában való elfogadására annak érdekében, hogy a rendelet hamarosan hatályba léphessen. Ezzel összefüggésben, különösen a III. melléklet Q. (a repülési idő korlátai) és adott esetben O. (légiutas-kísérő személyzet) része tekintetében, a Tanács felkéri az Európai Parlamentet annak figyelembe vételére, hogy ezeket a részeket rövidesen az EASA által elvégzendő tudományos és orvosi értékelésnek vetik alá.

----