# Úřední věstník C 200/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 200 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4924. srpna 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 200

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4924. srpna 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Účetní dvůr |
| 2006/C 200/1 | Zvláštní zpráva č. 5/2006 týkající se programu MEDA, spolu s odpověďmi Komise | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Účetní dvůr

2006/C 200/1

Zvláštní zpráva č. 5/2006 týkající se programu MEDA, spolu s odpověďmi Komise

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Účetní dvůr

| 24.8.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 5/2006

týkající se programu MEDA, spolu s odpověďmi Komise

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2006/C 200/01)

OBSAH

SEZNAM ZKRATEK

| I–VII | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–VII

| 1–11 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–11

| 1–5 | Základní informace |
| --- | --- |

1–5

| 6–11 | Rozsah a zaměření auditu |
| --- | --- |

6–11

| 12–49 | PŘIPOMÍNKY |
| --- | --- |

12–49

| 12–31 | Přispívá program MEDA k hospodářským reformám a sociálnímu rozvoji v účastnických středomořských zemích? |
| --- | --- |

12–31

| 12–16 | Projekty jsou relevantní pro program MEDA a cíle jednotlivých zemí, avšak ne vždy jsou dostatečně koncentrované |
| --- | --- |

12–16

| 17–23 | Vlastnická zodpovědnost pomáhá dosahovat lepších výsledků a je podporována přímou rozpočtovou podporou |
| --- | --- |

17–23

| 24–26 | Budování kapacit je významným prvkem programu MEDA |
| --- | --- |

24–26

| 27–31 | Výsledky pomoci jsou zatím skromné |
| --- | --- |

27–31

| 32–49 | Řídí Komise program MEDA přiměřeným způsobem? |
| --- | --- |

32–49

| 32–41 | Programování, příprava a realizace se zlepšily |
| --- | --- |

32–41

| 42–47 | Sledování a hodnocení jsou nyní systematičtější |
| --- | --- |

42–47

| 48–49 | Úsilí o koordinaci dárců je nyní intenzivnější |
| --- | --- |

48–49

| 50–57 | ZÁVĚRY |
| --- | --- |

50–57

| 50–52 | Přínos programu MEDA |
| --- | --- |

50–52

| 53–57 | Řízení Komisí |
| --- | --- |

53–57

| 58 | DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

58

PŘÍLOHA I – Závazky/výplaty v programu MEDA 1995–2005

PŘÍLOHA II – Projekty či programy zahrnuté do auditu

Odpovědi Komise

SEZNAM ZKRATEK





  CSP

| CSP | strategický dokument země (Country Strategy Paper) |
| --- | --- |
| ECU | evropská měnová jednotka |
| EIB | Evropská investiční banka |
| ENP | evropská politika sousedství (European Neighbourhood Policy) |
| ES | Evropské společenství |
| EuropeAid | Úřad pro spolupráci EuropeAid |
| HDP | hrubý domácí produkt |
| MEDA | doprovodná opatření k hospodářským a sociálním reformám v třetích zemích v oblasti Středomoří |
| NIP | národní indikativní program |
| SAF | facilita na strukturální přizpůsobení (Structural Adjustment Facility) |
| Výbor MED | poradní výbor členských států pro oblast Středomoří |

strategický dokument země (Country Strategy Paper)

ECU

evropská měnová jednotka

EIB

Evropská investiční banka

ENP

evropská politika sousedství (European Neighbourhood Policy)

ES

Evropské společenství

EuropeAid

Úřad pro spolupráci EuropeAid

HDP

hrubý domácí produkt

MEDA

doprovodná opatření k hospodářským a sociálním reformám v třetích zemích v oblasti Středomoří

NIP

národní indikativní program

SAF

facilita na strukturální přizpůsobení (Structural Adjustment Facility)

Výbor MED

poradní výbor členských států pro oblast Středomoří

SHRNUTÍ

| I. | V roce 1995 EU a 12 zemí Středomoří rozhodly o nové fázi vzájemných vztahů, nazvané „barcelonský proces“ nebo „evropsko-středomořské partnerství“. Jeho hlavním cílem je rozvíjet různé aspekty partnerství, včetně politických, hospodářských a finančních a také sociálních a kulturních rozměrů (viz body 1 a 2). |
| --- | --- |

I.

V roce 1995 EU a 12 zemí Středomoří rozhodly o nové fázi vzájemných vztahů, nazvané „barcelonský proces“ nebo „evropsko-středomořské partnerství“. Jeho hlavním cílem je rozvíjet různé aspekty partnerství, včetně politických, hospodářských a finančních a také sociálních a kulturních rozměrů (viz body 1 a 2).

| II. | Program MEDA je hlavním finančním nástrojem ES pro realizaci evropsko-středomořského partnerství s více než 8 000 miliony EUR přidělenými na období 1995–2006. Ke konci roku 2005 bylo na různé projekty a programy vyčleněno zhruba 7 000 milionů EUR a přibližně 4 000 milionů EUR bylo vyčerpáno (viz body 3 až 5). |
| --- | --- |

II.

Program MEDA je hlavním finančním nástrojem ES pro realizaci evropsko-středomořského partnerství s více než 8 000 miliony EUR přidělenými na období 1995–2006. Ke konci roku 2005 bylo na různé projekty a programy vyčleněno zhruba 7 000 milionů EUR a přibližně 4 000 milionů EUR bylo vyčerpáno (viz body 3 až 5).

| III. | Účetní dvůr provedl audit programu MEDA, aby zjistil, zda skutečně přispívá k hospodářské reformě a sociálnímu rozvoji v partnerských zemích a zda Komise řídí program odpovídajícím způsobem (viz body 6 až 11). |
| --- | --- |

III.

Účetní dvůr provedl audit programu MEDA, aby zjistil, zda skutečně přispívá k hospodářské reformě a sociálnímu rozvoji v partnerských zemích a zda Komise řídí program odpovídajícím způsobem (viz body 6 až 11).

| IV. | Pokud jde o přínos programu MEDA, podpora ES:






  — | odpovídala potřebám zúčastněných zemí, |
| --- | --- | --- |

IV.

Pokud jde o přínos programu MEDA, podpora ES:

—

odpovídala potřebám zúčastněných zemí,

| — | zaměřovala se na omezený počet sektorů ve dvou ze tří zkoumaných zemí, |
| --- | --- |

—

zaměřovala se na omezený počet sektorů ve dvou ze tří zkoumaných zemí,

| — | motivovala k vlastnické zodpovědnosti zvyšujícím se využíváním rozpočtové podpory, |
| --- | --- |

—

motivovala k vlastnické zodpovědnosti zvyšujícím se využíváním rozpočtové podpory,

| — | systematicky zahrnovala opatření na budování kapacit (viz body 12 až 26). |
| --- | --- |

—

systematicky zahrnovala opatření na budování kapacit (viz body 12 až 26).

| V. | Konkrétní výsledky po více než 10 letech programu MEDA jsou dosud spíše omezené, jelikož mnoho projektů ještě nebylo dokončeno. U většiny zemí programu MEDA je dopad podpory ES třeba hledat spíše než ve finančním významu v úsilí řešit citlivé otázky reformy politik a podporovat chudší skupiny obyvatelstva (viz body 27 až 31). |
| --- | --- |

V.

Konkrétní výsledky po více než 10 letech programu MEDA jsou dosud spíše omezené, jelikož mnoho projektů ještě nebylo dokončeno. U většiny zemí programu MEDA je dopad podpory ES třeba hledat spíše než ve finančním významu v úsilí řešit citlivé otázky reformy politik a podporovat chudší skupiny obyvatelstva (viz body 27 až 31).

| VI. | Řízení programu MEDA Komisí se od počátečních let zřetelně zlepšilo a lze je považovat za uspokojivé, protože programování nyní vede k rovnoměrnějšímu rozložení zdrojů v čase, přípravná období se zkracují a vyplácené částky se významně zvýšily. K těmto zlepšením přispělo zvýšení počtu projektů a programů, vyšší podíl rozpočtové podpory na programu celkem a celkově kladný vliv převedení pravomocí na to, jak delegace připravují a realizují projekty. K dalším zlepšením patří systematičtější sledování a hodnocení a intenzivnější dialog a koordinace s místními partnery a dalšími dárci. Nejčastější příčinou zpoždění realizace zůstávají problémy v oblasti veřejných zakázek (viz body 32 až 49). |
| --- | --- |

VI.

Řízení programu MEDA Komisí se od počátečních let zřetelně zlepšilo a lze je považovat za uspokojivé, protože programování nyní vede k rovnoměrnějšímu rozložení zdrojů v čase, přípravná období se zkracují a vyplácené částky se významně zvýšily. K těmto zlepšením přispělo zvýšení počtu projektů a programů, vyšší podíl rozpočtové podpory na programu celkem a celkově kladný vliv převedení pravomocí na to, jak delegace připravují a realizují projekty. K dalším zlepšením patří systematičtější sledování a hodnocení a intenzivnější dialog a koordinace s místními partnery a dalšími dárci. Nejčastější příčinou zpoždění realizace zůstávají problémy v oblasti veřejných zakázek (viz body 32 až 49).

| VII. | Vzhledem k tomu, že platnost nařízení MEDA skončí v roce 2006 a v roce 2007 nabude účinnosti nový nástroj evropského sousedství a partnerství, Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby:






  — | zajistila hladký a rychlý přechod k novým programům pro jednotlivé země, aby se zabránilo negativním důsledkům pro další realizaci; v nových programových dokumentech pro jednotlivé země jasněji vymezila své strategické cíle a stanovila vhodné ukazatele, což umožní lépe sledovat a hodnotit dopady, |
| --- | --- | --- |

VII.

Vzhledem k tomu, že platnost nařízení MEDA skončí v roce 2006 a v roce 2007 nabude účinnosti nový nástroj evropského sousedství a partnerství, Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby:

—

zajistila hladký a rychlý přechod k novým programům pro jednotlivé země, aby se zabránilo negativním důsledkům pro další realizaci; v nových programových dokumentech pro jednotlivé země jasněji vymezila své strategické cíle a stanovila vhodné ukazatele, což umožní lépe sledovat a hodnotit dopady,

| — | nadále se zaměřovala na omezený počet oblastí pomoci pro zajištění soudržnosti a zvládnutelného rozsahu programů, |
| --- | --- |

—

nadále se zaměřovala na omezený počet oblastí pomoci pro zajištění soudržnosti a zvládnutelného rozsahu programů,

| — | nadále vyhledávala osvědčené postupy pro řízení projektů, aby nedocházelo ke zpožděním. |
| --- | --- |

—

nadále vyhledávala osvědčené postupy pro řízení projektů, aby nedocházelo ke zpožděním.

ÚVOD

Základní informace

| 1. | Po zhruba 20 letech stále intenzivnější spolupráce, zejména v oblasti obchodu a rozvoje, mezi EU, jejími členskými státy a 12 zúčastněnými zeměmi Středomoří rozhodla konference ministrů zahraničí EU a Středomoří konaná v Barceloně (listopad 1995) o nové fázi „partnerství“, rovněž nazývané „barcelonský proces“ nebo evropsko-středomořské partnerství (1). |
| --- | --- |

1.

Po zhruba 20 letech stále intenzivnější spolupráce, zejména v oblasti obchodu a rozvoje, mezi EU, jejími členskými státy a 12 zúčastněnými zeměmi Středomoří rozhodla konference ministrů zahraničí EU a Středomoří konaná v Barceloně (listopad 1995) o nové fázi „partnerství“, rovněž nazývané „barcelonský proces“ nebo evropsko-středomořské partnerství (1).

| 2. | V prohlášení přijatém na barcelonské konferenci byly formulovány tyto tři oblasti partnerství se souvisejícími klíčovými cíli:






  — | politické a bezpečnostní partnerství s cílem vymezit společný prostor míru a stability založený na základních zásadách včetně dodržování lidských práv a demokracie, |
| --- | --- | --- |

2.

V prohlášení přijatém na barcelonské konferenci byly formulovány tyto tři oblasti partnerství se souvisejícími klíčovými cíli:

—

politické a bezpečnostní partnerství s cílem vymezit společný prostor míru a stability založený na základních zásadách včetně dodržování lidských práv a demokracie,

| — | hospodářské a finanční partnerství s cílem vytvořit zónu sdílené prosperity prostřednictvím postupného zavádění zóny volného obchodu, doprovázené podstatnou finanční podporou ES pro hospodářský přechod v partnerských zemích a pro zmírnění negativních sociálních a ekonomických důsledků tohoto reformního procesu, |
| --- | --- |

—

hospodářské a finanční partnerství s cílem vytvořit zónu sdílené prosperity prostřednictvím postupného zavádění zóny volného obchodu, doprovázené podstatnou finanční podporou ES pro hospodářský přechod v partnerských zemích a pro zmírnění negativních sociálních a ekonomických důsledků tohoto reformního procesu,

| — | sociální, kulturní a mezilidské partnerství s cílem rozvíjet lidské zdroje, podporovat porozumění mezi kulturami a rozvíjet svobodné a vzkvétající občanské společnosti. |
| --- | --- |

—

sociální, kulturní a mezilidské partnerství s cílem rozvíjet lidské zdroje, podporovat porozumění mezi kulturami a rozvíjet svobodné a vzkvétající občanské společnosti.

| 3. | Program MEDA je hlavním finančním nástrojem ES pro realizaci evropsko-středomořského partnerství, který se právně opírá o nařízení Rady (ES) č. 1488/96 ze dne 23. července 1996 (2). Nařízení uvádí širokou škálu opatření na podporu úsilí středomořských partnerů o reformu hospodářských a sociálních struktur a zmírnění negativních důsledků, jež může způsobit hospodářský rozvoj. Nařízení stanovilo na období 1995 až 1999 celkovou referenční částku 3 424,5 milionů ECU. |
| --- | --- |

3.

Program MEDA je hlavním finančním nástrojem ES pro realizaci evropsko-středomořského partnerství, který se právně opírá o nařízení Rady (ES) č. 1488/96 ze dne 23. července 1996 (2). Nařízení uvádí širokou škálu opatření na podporu úsilí středomořských partnerů o reformu hospodářských a sociálních struktur a zmírnění negativních důsledků, jež může způsobit hospodářský rozvoj. Nařízení stanovilo na období 1995 až 1999 celkovou referenční částku 3 424,5 milionů ECU.

| 4. | Poté, co bylo nařízení v roce 1999 vyhodnoceno, bylo změněno nařízením Rady (ES) č. 2698/2000 (3), které se obvykle označuje jako nařízení MEDA II. Toto nařízení stanoví na období 2000–2006 referenční částku 5 350 milionů EUR. Tato novelizace rovněž přidala další oblast činností, na které se vztahuje podpora („zlepšení životních podmínek znevýhodněných osob“), a zjednodušila některé rozhodovací postupy. |
| --- | --- |

4.

Poté, co bylo nařízení v roce 1999 vyhodnoceno, bylo změněno nařízením Rady (ES) č. 2698/2000 (3), které se obvykle označuje jako nařízení MEDA II. Toto nařízení stanoví na období 2000–2006 referenční částku 5 350 milionů EUR. Tato novelizace rovněž přidala další oblast činností, na které se vztahuje podpora („zlepšení životních podmínek znevýhodněných osob“), a zjednodušila některé rozhodovací postupy.

| 5. | Celkové skutečné závazky na období 1995–2005 činí přibližně 6 900 milionů EUR a skutečné výplaty na totéž období asi 4 000 milionů EUR. Podrobnější přehled závazků a výplat členěný podle zemí za období 1995–2005 je uveden v příloze I. |
| --- | --- |

5.

Celkové skutečné závazky na období 1995–2005 činí přibližně 6 900 milionů EUR a skutečné výplaty na totéž období asi 4 000 milionů EUR. Podrobnější přehled závazků a výplat členěný podle zemí za období 1995–2005 je uveden v příloze I.

Rozsah a zaměření auditu

| 6. | V období srpen–prosinec 2005 provedl Účetní dvůr audit programu MEDA na základě následujících otázek.






  a) | Přispívá program MEDA skutečně k hospodářské reformě a sociálnímu rozvoji v účastnických středomořských zemích? |
| --- | --- | --- |

6.

V období srpen–prosinec 2005 provedl Účetní dvůr audit programu MEDA na základě následujících otázek.

a)

Přispívá program MEDA skutečně k hospodářské reformě a sociálnímu rozvoji v účastnických středomořských zemích?

| b) | Řídí Komise program MEDA odpovídajícím způsobem? |
| --- | --- |

b)

Řídí Komise program MEDA odpovídajícím způsobem?

| 7. | K hlavním aspektům zkoumaným v rámci první otázky patří relevance a zaměření programu, stupeň vlastnické zodpovědnosti, budování kapacit a dosažené výsledky. |
| --- | --- |

7.

K hlavním aspektům zkoumaným v rámci první otázky patří relevance a zaměření programu, stupeň vlastnické zodpovědnosti, budování kapacit a dosažené výsledky.

| 8. | Hlavní aspekty posuzované v rámci druhé otázky jsou rychlost a účinnost programování, příprava a provádění, sledování a hodnocení a koordinace dárců. |
| --- | --- |

8.

Hlavní aspekty posuzované v rámci druhé otázky jsou rychlost a účinnost programování, příprava a provádění, sledování a hodnocení a koordinace dárců.

| 9. | Hospodářská reforma a sociální rozvoj zahrnují podporu hospodářského přechodu a vytvoření evropsko-středomořské zóny volného obchodu (např. zlepšení v oblasti obchodu, tvorba pracovních míst a rozvoj soukromého sektoru), operace na podporu reformních programů (např. ve finančních službách a veřejné správě), zlepšení hospodářských infrastruktur, zejména v odvětvích dopravy, energetiky, rozvoje venkova a měst, a zlepšení sociálních služeb, zejména v oblasti zdravotnictví, plánovaného rodičovství, zásobování vodou, hygieny a bydlení. |
| --- | --- |

9.

Hospodářská reforma a sociální rozvoj zahrnují podporu hospodářského přechodu a vytvoření evropsko-středomořské zóny volného obchodu (např. zlepšení v oblasti obchodu, tvorba pracovních míst a rozvoj soukromého sektoru), operace na podporu reformních programů (např. ve finančních službách a veřejné správě), zlepšení hospodářských infrastruktur, zejména v odvětvích dopravy, energetiky, rozvoje venkova a měst, a zlepšení sociálních služeb, zejména v oblasti zdravotnictví, plánovaného rodičovství, zásobování vodou, hygieny a bydlení.

| 10. | Součástí auditu byly návštěvy v Egyptě a Maroku, kde byla provedena kontrola vybraných projektů a programů a konaly se diskuse s pracovníky delegací, místními orgány, projektovými manažery, technickými asistenty a dalšími dárci. Kromě toho byla provedena dokumentární prověrka projektů a programů v Jordánsku. Audit se zaměřil na projekty financované v rámci MEDA I a II. Projekty financované prostřednictvím starých protokolů (4), regionální složky programu MEDA nebo horizontálních a tematických rozpočtových položek nebyly do tohoto auditu zahrnuty. Úplný seznam projektů a programů zkoumaných v rámci auditu je uveden v příloze II. |
| --- | --- |

10.

Součástí auditu byly návštěvy v Egyptě a Maroku, kde byla provedena kontrola vybraných projektů a programů a konaly se diskuse s pracovníky delegací, místními orgány, projektovými manažery, technickými asistenty a dalšími dárci. Kromě toho byla provedena dokumentární prověrka projektů a programů v Jordánsku. Audit se zaměřil na projekty financované v rámci MEDA I a II. Projekty financované prostřednictvím starých protokolů (4), regionální složky programu MEDA nebo horizontálních a tematických rozpočtových položek nebyly do tohoto auditu zahrnuty. Úplný seznam projektů a programů zkoumaných v rámci auditu je uveden v příloze II.

| 11. | Audit konečně také zkoumal příslušné hodnotící zprávy vypracované pro Komisi, včetně hodnocení programu MEDA II v polovině období, které bylo dokončeno v roce 2005. Toto hodnocení se soustředilo na dvě hlavní otázky, totiž jak relevantní je program MEDA II a jak účelně/účinně je upraveno řízení a realizace programu MEDA II. Tyto otázky byly rozděleny do několika podotázek a pro každou z nich byl vytvořen náležitý způsob hodnocení, včetně rozsáhlé dokumentární prověrky a četných pohovorů v ústředí Komise a ve dvou navštívených zemích (Tunisko a Egypt). Účetní dvůr analyzoval toto hodnocení vzhledem k vlastnímu auditu a došel k závěru, že poskytuje dostatečný základ pro to, aby se výsledky hodnocení mohly použít jako doklady potvrzující jeho vlastní auditní zjištění (viz též body 46 a 47). V příslušných případech se tedy odkazuje na toto hodnocení v polovině období. |
| --- | --- |

11.

Audit konečně také zkoumal příslušné hodnotící zprávy vypracované pro Komisi, včetně hodnocení programu MEDA II v polovině období, které bylo dokončeno v roce 2005. Toto hodnocení se soustředilo na dvě hlavní otázky, totiž jak relevantní je program MEDA II a jak účelně/účinně je upraveno řízení a realizace programu MEDA II. Tyto otázky byly rozděleny do několika podotázek a pro každou z nich byl vytvořen náležitý způsob hodnocení, včetně rozsáhlé dokumentární prověrky a četných pohovorů v ústředí Komise a ve dvou navštívených zemích (Tunisko a Egypt). Účetní dvůr analyzoval toto hodnocení vzhledem k vlastnímu auditu a došel k závěru, že poskytuje dostatečný základ pro to, aby se výsledky hodnocení mohly použít jako doklady potvrzující jeho vlastní auditní zjištění (viz též body 46 a 47). V příslušných případech se tedy odkazuje na toto hodnocení v polovině období.

PŘIPOMÍNKY

Přispívá program MEDA k hospodářským reformám a sociálnímu rozvoji v účastnických středomořských zemích?

Projekty jsou relevantní pro program MEDA a cíle jednotlivých zemí, avšak ne vždy jsou dostatečně koncentrované

| 12. | Všechny zkoumané projekty ve třech zemích, kterých se audit týkal, byly relevantní pro cíle programu MEDA (5) a v souladu s národními rozvojovými cíli příslušné země. Tato připomínka je potvrzena v hodnocení programu MEDA II v polovině období, které vypracovala sama Komise a podle něhož je relevance programu uspokojivá. |
| --- | --- |

12.

Všechny zkoumané projekty ve třech zemích, kterých se audit týkal, byly relevantní pro cíle programu MEDA (5) a v souladu s národními rozvojovými cíli příslušné země. Tato připomínka je potvrzena v hodnocení programu MEDA II v polovině období, které vypracovala sama Komise a podle něhož je relevance programu uspokojivá.

| 13. | Ve všech třech zemích se úplné portfolio podpory ES skládá ze zásahů zaměřených na hospodářské reformy a na sociální rozvoj, přičemž u Egypta a Maroka jsou tyto dvě odlišné oblasti ve vzájemné rovnováze, zatímco v případě Jordánska se větší důraz klade na hospodářské reformy. |
| --- | --- |

13.

Ve všech třech zemích se úplné portfolio podpory ES skládá ze zásahů zaměřených na hospodářské reformy a na sociální rozvoj, přičemž u Egypta a Maroka jsou tyto dvě odlišné oblasti ve vzájemné rovnováze, zatímco v případě Jordánska se větší důraz klade na hospodářské reformy.

| 14. | Protože však cíle programu MEDA a možná podpůrná opatření jsou v nařízeních MEDA vymezeny poměrně široce, vzniká otázka, zda při praktickém provádění Komise svou podporu poskytla cíleně, což by mohlo zvýšit soudržnost podpory. |
| --- | --- |

14.

Protože však cíle programu MEDA a možná podpůrná opatření jsou v nařízeních MEDA vymezeny poměrně široce, vzniká otázka, zda při praktickém provádění Komise svou podporu poskytla cíleně, což by mohlo zvýšit soudržnost podpory.

| 15. | Ve dvou ze tří zkoumaných zemí (Egypt a Jordánsko) byla jasná tendence zaměřit podporu na omezený počet odvětví a využívat omezeného počtu zásahů. Ve třetí zemi, Maroku, tomu tak nebylo, protože podpora ES byla rozložena do většího počtu zásahů v mnoha různých odvětvích, zejména během období MEDA I, s mírným zlepšením během období MEDA II (6). |
| --- | --- |

15.

Ve dvou ze tří zkoumaných zemí (Egypt a Jordánsko) byla jasná tendence zaměřit podporu na omezený počet odvětví a využívat omezeného počtu zásahů. Ve třetí zemi, Maroku, tomu tak nebylo, protože podpora ES byla rozložena do většího počtu zásahů v mnoha různých odvětvích, zejména během období MEDA I, s mírným zlepšením během období MEDA II (6).

| 16. | Komise mezitím formulovala novou politiku vnějších vztahů se sousedními zeměmi, která se nazývá evropská politika sousedství (ENP). V rámci této politiky by měl v roce 2007 nabýt účinnosti nový finanční nástroj (nástroj evropského sousedství a partnerství), který nahradí několik jiných nástrojů včetně programu MEDA. Prvním krokem k realizaci ENP je právě probíhající příprava akčních plánů pro všechny partnerské země. Vzhledem k tomu, že tyto akční plány stanoví úplný seznam priorit, které se vztahují ke všem oblastem spolupráce (7), nadcházející řada strategických plánů zemí (zahrnující období 2007–2013) se bude muset nejspíše zaměřit na menší počet oblastí. |
| --- | --- |

16.

Komise mezitím formulovala novou politiku vnějších vztahů se sousedními zeměmi, která se nazývá evropská politika sousedství (ENP). V rámci této politiky by měl v roce 2007 nabýt účinnosti nový finanční nástroj (nástroj evropského sousedství a partnerství), který nahradí několik jiných nástrojů včetně programu MEDA. Prvním krokem k realizaci ENP je právě probíhající příprava akčních plánů pro všechny partnerské země. Vzhledem k tomu, že tyto akční plány stanoví úplný seznam priorit, které se vztahují ke všem oblastem spolupráce (7), nadcházející řada strategických plánů zemí (zahrnující období 2007–2013) se bude muset nejspíše zaměřit na menší počet oblastí.

Vlastnická zodpovědnost pomáhá dosahovat lepších výsledků a je podporována přímou rozpočtovou podporou

| 17. | Jednou z obecně uznávaných zásad účinné pomoci je podpora vlastnické zodpovědnosti (tj. aby určení příjemci byli zodpovědni za projekty a programy a měli kontrolu nad nimi ve všech fázích) (8). Proto při zkoumání, zda program MEDA skutečně přispívá k hospodářské reformě a sociálnímu rozvoji v účastnických zemích Středomoří, byla druhou oblastí zájmu při auditu otázka, zda Komise motivuje vlády přijímajících zemí k vlastnické zodpovědnosti za své programy. |
| --- | --- |

17.

Jednou z obecně uznávaných zásad účinné pomoci je podpora vlastnické zodpovědnosti (tj. aby určení příjemci byli zodpovědni za projekty a programy a měli kontrolu nad nimi ve všech fázích) (8). Proto při zkoumání, zda program MEDA skutečně přispívá k hospodářské reformě a sociálnímu rozvoji v účastnických zemích Středomoří, byla druhou oblastí zájmu při auditu otázka, zda Komise motivuje vlády přijímajících zemí k vlastnické zodpovědnosti za své programy.

| 18. | Jedním ze způsobů, jak toho dosáhnout, je nahradit tradiční projektovou podporu všeobecnou rozpočtovou podporou, kdy se vláda přijímající země a dárce dohodnou na realizaci určitých činností (často politická reformní opatření), avšak místo toho, aby se prostředky od dárce použily na pokrytí konkrétních výdajů, jsou vyplaceny přímo do státního rozpočtu. Rozhodnutí, zda použít rozpočtovou podporu, také samozřejmě závisí na splnění určitých podmínek, jako je existence určitého standardu řízení veřejných financí (9). Obecně se má za to, že tato metoda poskytování prostředků na pomoc podporuje smysl pro vlastnickou odpovědnost u vlády přijímající země, třebaže zaručit to nemůže (příklad programu rozpočtové podpory a souvisejících podmínek je uveden v rámečku 1).

  Rámeček 1Příklad rozpočtové podporyProgram posílení obchodu v Egyptě (40 milionů EUR)Cíle programu





  — | zkrácení termínů a snížení nákladů spojených s celními formalitami při dovozu a vývozu a dalšími kontrolami a normami, |
| --- | --- | --- |

18.

Jedním ze způsobů, jak toho dosáhnout, je nahradit tradiční projektovou podporu všeobecnou rozpočtovou podporou, kdy se vláda přijímající země a dárce dohodnou na realizaci určitých činností (často politická reformní opatření), avšak místo toho, aby se prostředky od dárce použily na pokrytí konkrétních výdajů, jsou vyplaceny přímo do státního rozpočtu. Rozhodnutí, zda použít rozpočtovou podporu, také samozřejmě závisí na splnění určitých podmínek, jako je existence určitého standardu řízení veřejných financí (9). Obecně se má za to, že tato metoda poskytování prostředků na pomoc podporuje smysl pro vlastnickou odpovědnost u vlády přijímající země, třebaže zaručit to nemůže (příklad programu rozpočtové podpory a souvisejících podmínek je uveden v rámečku 1).

Rámeček 1Příklad rozpočtové podporyProgram posílení obchodu v Egyptě (40 milionů EUR)Cíle programu





  —

zkrácení termínů a snížení nákladů spojených s celními formalitami při dovozu a vývozu a dalšími kontrolami a normami,

| — | posílení vývozních pobídek. |
| --- | --- |

—

posílení vývozních pobídek.

| — | byla dodržována uvážlivá makroekonomická politika k zajištění vnitřní a vnější bilance podle plánovaných cílů na období 2005–2007, |
| --- | --- |

—

byla dodržována uvážlivá makroekonomická politika k zajištění vnitřní a vnější bilance podle plánovaných cílů na období 2005–2007,

| — | bylo dosaženo významného pokroku v daňové konsolidaci a rozpočtovém účetnictví, |
| --- | --- |

—

bylo dosaženo významného pokroku v daňové konsolidaci a rozpočtovém účetnictví,

| — | byl zaveden systém elektronického celního odbavování, |
| --- | --- |

—

byl zaveden systém elektronického celního odbavování,

| — | bylo umožněno celní řízení 24 hodin denně, |
| --- | --- |

—

bylo umožněno celní řízení 24 hodin denně,

| — | byl vydán konsolidovaný přehled všech celních předpisů a postupů, |
| --- | --- |

—

byl vydán konsolidovaný přehled všech celních předpisů a postupů,

| — | na celních úřadech bylo otevřeno jediné kontaktní místo pro podávání námitek. |
| --- | --- |

—

na celních úřadech bylo otevřeno jediné kontaktní místo pro podávání námitek.

| 19. | Audit ukázal, že ve všech třech zemích se zřetelně zvýšilo využívání nástroje rozpočtové podpory a statistické údaje obsažené v hodnocení v polovině období rovněž potvrdily, že tomu tak bylo i pro všechny země MEDA celkem (10). Na druhou stranu v Maroku existuje také velký počet tradičních projektů, včetně mnoha projektů zajišťujících infrastrukturu a vybavení, které ze své podstaty vlastně nemotivují k vlastnické zodpovědnosti, na rozdíl od projektů, které se více zaměřují na odbornou přípravou a budování institucí. |
| --- | --- |

19.

Audit ukázal, že ve všech třech zemích se zřetelně zvýšilo využívání nástroje rozpočtové podpory a statistické údaje obsažené v hodnocení v polovině období rovněž potvrdily, že tomu tak bylo i pro všechny země MEDA celkem (10). Na druhou stranu v Maroku existuje také velký počet tradičních projektů, včetně mnoha projektů zajišťujících infrastrukturu a vybavení, které ze své podstaty vlastně nemotivují k vlastnické zodpovědnosti, na rozdíl od projektů, které se více zaměřují na odbornou přípravou a budování institucí.

| 20. | Pokud jde o doposud ukončené operace v oblasti rozpočtové podpory, opatření byla realizována uspokojivě a výplaty byly prováděny bez zásadních zpoždění či potíží. Z toho lze usuzovat, že v těchto případech místní orgány skutečně „převzaly vlastnickou odpovědnost“ za reformní programy. |
| --- | --- |

20.

Pokud jde o doposud ukončené operace v oblasti rozpočtové podpory, opatření byla realizována uspokojivě a výplaty byly prováděny bez zásadních zpoždění či potíží. Z toho lze usuzovat, že v těchto případech místní orgány skutečně „převzaly vlastnickou odpovědnost“ za reformní programy.

| 21. | Rozpočtová podpora však není jediným nástrojem pro poskytování podpory. Politické reformy často potřebují doplňující akce, jako je odborná příprava nebo určitý typ vybavení. Tomu lépe vyhovuje tradiční projektový přístup, stejně jako v případě, když se má poskytnout cílená podpora určité skupině obyvatelstva nebo regionu, například prostřednictvím rozvoje venkova. |
| --- | --- |

21.

Rozpočtová podpora však není jediným nástrojem pro poskytování podpory. Politické reformy často potřebují doplňující akce, jako je odborná příprava nebo určitý typ vybavení. Tomu lépe vyhovuje tradiční projektový přístup, stejně jako v případě, když se má poskytnout cílená podpora určité skupině obyvatelstva nebo regionu, například prostřednictvím rozvoje venkova.

| 22. | I v takové projektové situaci lze podporovat vlastnickou zodpovědnost, a to nejen u místních orgánů, ale i u lidí, kteří mají z činností podporovaných pomocí užitek. Kladný příklad se objevil při auditu v Maroku u projektu na rozvoj venkova v horách středního Atlasu. Ve vztahu k místním obyvatelům byl uplatněn účastnický přístup, což znamenalo, že všichni místní partneři se plně podíleli na celém procesu přípravy a realizace plánů místního rozvoje. Bylo zřejmé, že tento přístup přispíval k úspěchu projektových činností (viz rámeček 2).

  Rámeček 2Příklad projektové podporyRozvoj venkova v horách středního Atlasu v Maroku(Projekt Khénifra, 15 milionů EUR)Cíle projektu





  — | přispět ke snižování regionálních rozdílů v Maroku v sociálním a hospodářském rozvoji, |
| --- | --- | --- |

22.

I v takové projektové situaci lze podporovat vlastnickou zodpovědnost, a to nejen u místních orgánů, ale i u lidí, kteří mají z činností podporovaných pomocí užitek. Kladný příklad se objevil při auditu v Maroku u projektu na rozvoj venkova v horách středního Atlasu. Ve vztahu k místním obyvatelům byl uplatněn účastnický přístup, což znamenalo, že všichni místní partneři se plně podíleli na celém procesu přípravy a realizace plánů místního rozvoje. Bylo zřejmé, že tento přístup přispíval k úspěchu projektových činností (viz rámeček 2).

Rámeček 2Příklad projektové podporyRozvoj venkova v horách středního Atlasu v Maroku(Projekt Khénifra, 15 milionů EUR)Cíle projektu





  —

přispět ke snižování regionálních rozdílů v Maroku v sociálním a hospodářském rozvoji,

| — | přispět k posilování role žen na venkově, |
| --- | --- |

—

přispět k posilování role žen na venkově,

| — | přispět k udržitelnému rozvoji přírodních zdrojů, boji proti erozi a snižování vlivů sucha. |
| --- | --- |

—

přispět k udržitelnému rozvoji přírodních zdrojů, boji proti erozi a snižování vlivů sucha.

| — | jednotka řízení projektu dostala počítačové a kancelářské vybavení, |
| --- | --- |

—

jednotka řízení projektu dostala počítačové a kancelářské vybavení,

| — | byly podepsány smlouvy s místními řídícími sdruženími. Z těchto sdružení bylo 33 funkčních, |
| --- | --- |

—

byly podepsány smlouvy s místními řídícími sdruženími. Z těchto sdružení bylo 33 funkčních,

| — | bylo rozděleno více než 250 000 ovocných stromů, |
| --- | --- |

—

bylo rozděleno více než 250 000 ovocných stromů,

| — | šesti včelařským jednotkám bylo dodáno vybavení a poskytnuta odborná příprava, |
| --- | --- |

—

šesti včelařským jednotkám bylo dodáno vybavení a poskytnuta odborná příprava,

| — | byl podpořen chov drůbeže ženami poskytnutím 10 000 kuřat, |
| --- | --- |

—

byl podpořen chov drůbeže ženami poskytnutím 10 000 kuřat,

| — | byly zahájeny práce na zavlažování 468 hektarů, |
| --- | --- |

—

byly zahájeny práce na zavlažování 468 hektarů,

| — | byly dokončeny práce na osmi silnicích spojujících vesnice v délce 52,6 km a probíhaly práce na dalších pěti silnicích, |
| --- | --- |

—

byly dokončeny práce na osmi silnicích spojujících vesnice v délce 52,6 km a probíhaly práce na dalších pěti silnicích,

| — | znovu bylo zalesněno 271 hektarů, |
| --- | --- |

—

znovu bylo zalesněno 271 hektarů,

| — | bylo očkován dobytek pro 200 vlastníků, |
| --- | --- |

—

bylo očkován dobytek pro 200 vlastníků,

| — | projekt spolupracoval se dvěma místními řídícími sdruženími při zřizování krmných středisek pro hospodářská zvířata. |
| --- | --- |

—

projekt spolupracoval se dvěma místními řídícími sdruženími při zřizování krmných středisek pro hospodářská zvířata.

| 23. | Rozhodujícím faktorem pro posilování vlastnické zodpovědnosti nakonec není jen způsob poskytování pomoci, ale to, jak jsou místní orgány otevřeny myšlence a procesu reformy. To se také ukázalo u několika auditovaných projektů či programů, které postupovaly zřetelně lépe poté, co se do nich přijímající instituce zcela zapojila nebo se nový ministr o určitý program začal více zajímat. |
| --- | --- |

23.

Rozhodujícím faktorem pro posilování vlastnické zodpovědnosti nakonec není jen způsob poskytování pomoci, ale to, jak jsou místní orgány otevřeny myšlence a procesu reformy. To se také ukázalo u několika auditovaných projektů či programů, které postupovaly zřetelně lépe poté, co se do nich přijímající instituce zcela zapojila nebo se nový ministr o určitý program začal více zajímat.

Budování kapacit je významným prvkem programu MEDA

| 24. | Dalším důležitým faktorem, který bude mít vliv na to, zda program MEDA skutečně přispěje k hospodářské reformě a sociálnímu rozvoji v účastnických zemích Středomoří, jsou kapacity místních institucí pro plánování a realizaci reformních programů a dalších rozvojových činností. Audit zkoumal, zda Komise přispívá k budování těchto kapacit. |
| --- | --- |

24.

Dalším důležitým faktorem, který bude mít vliv na to, zda program MEDA skutečně přispěje k hospodářské reformě a sociálnímu rozvoji v účastnických zemích Středomoří, jsou kapacity místních institucí pro plánování a realizaci reformních programů a dalších rozvojových činností. Audit zkoumal, zda Komise přispívá k budování těchto kapacit.

| 25. | Prakticky všechny auditované projekty či programy ve třech navštívených zemích obsahovaly opatření nebo složky zaměřené na budování kapacit. V řadě případů je budování kapacit v účastnických institucích dokonce hlavním cílem pomoci (11). |
| --- | --- |

25.

Prakticky všechny auditované projekty či programy ve třech navštívených zemích obsahovaly opatření nebo složky zaměřené na budování kapacit. V řadě případů je budování kapacit v účastnických institucích dokonce hlavním cílem pomoci (11).

| 26. | Specifickou oblastí administrativní povahy, kde je potřeba posílit místní institucionální kapacity, je zadávání veřejných zakázek státními orgány, avšak s použitím postupů ES. Jak bude dále popsáno v bodě 39, problémy se zadáváním veřejných zakázek zásadním způsobem zpožďovaly realizaci projektů. |
| --- | --- |

26.

Specifickou oblastí administrativní povahy, kde je potřeba posílit místní institucionální kapacity, je zadávání veřejných zakázek státními orgány, avšak s použitím postupů ES. Jak bude dále popsáno v bodě 39, problémy se zadáváním veřejných zakázek zásadním způsobem zpožďovaly realizaci projektů.

Výsledky pomoci jsou zatím omezené

| 27. | Audit zkoumal vzorek projektů ze tří zemí (viz příloha II) s cílem zjistit, zda se dosahuje zamýšlených výsledků, definovaných v jednotlivých finančních dohodách. |
| --- | --- |

27.

Audit zkoumal vzorek projektů ze tří zemí (viz příloha II) s cílem zjistit, zda se dosahuje zamýšlených výsledků, definovaných v jednotlivých finančních dohodách.

| 28. | Celkově jsou výsledky po více než deseti letech programu MEDA dosud poměrně omezené, protože mnohé projekty či programy, včetně významného počtu programů či projektů MEDA I, v době auditu ještě probíhaly a jejich konečné výsledky nebylo zatím možno určit (12). |
| --- | --- |

28.

Celkově jsou výsledky po více než deseti letech programu MEDA dosud poměrně omezené, protože mnohé projekty či programy, včetně významného počtu programů či projektů MEDA I, v době auditu ještě probíhaly a jejich konečné výsledky nebylo zatím možno určit (12).

| 29. | U projektů a programů, které byly zahájeny v rámci MEDA I (1995–1999) a byly dokončeny nebo téměř dokončeny, se obecně plánovaných výsledků dosahuje, ačkoli ve všech případech nikoli na 100 %. Zahájení většiny projektů či programů v rámci MEDA I se značně opozdilo, částečně proto, že právní rámec pro MEDA I byl připraven až později, ale také proto, že mnohé projekty se zdržely během zahajovací fáze v důsledku dlouhých výběrových řízení. Poté uplynula doba, kterou měly vymezenu, a původní projektová doba musela být jednou či vícekrát prodloužena (u 10 z 11 zkoumaných projektů či programů), aby mohly být plánované činnosti (ve své většině) dokončeny. Deset z 11 zkoumaných projektů či programů MEDA I se v době auditu (konec roku 2005) stále realizovalo. |
| --- | --- |

29.

U projektů a programů, které byly zahájeny v rámci MEDA I (1995–1999) a byly dokončeny nebo téměř dokončeny, se obecně plánovaných výsledků dosahuje, ačkoli ve všech případech nikoli na 100 %. Zahájení většiny projektů či programů v rámci MEDA I se značně opozdilo, částečně proto, že právní rámec pro MEDA I byl připraven až později, ale také proto, že mnohé projekty se zdržely během zahajovací fáze v důsledku dlouhých výběrových řízení. Poté uplynula doba, kterou měly vymezenu, a původní projektová doba musela být jednou či vícekrát prodloužena (u 10 z 11 zkoumaných projektů či programů), aby mohly být plánované činnosti (ve své většině) dokončeny. Deset z 11 zkoumaných projektů či programů MEDA I se v době auditu (konec roku 2005) stále realizovalo.

| 30. | U většiny projektů či programů MEDA II bylo v době auditu zatím brzy na řádné posouzení výsledků. Operace v oblasti rozpočtové podpory obvykle postupovaly podle plánu, avšak projekty, u nichž bylo třeba zadat služby technické podpory a někdy také dodat vybavení a práce, byly snadno náchylné ke zpožděním. Vývoj několika zkoumaných projektů se již potýkal s časovými omezeními v důsledku tzv. pravidla d + 3, které omezuje dobu, během níž lze podepsat smlouvy (viz další informace v bodě 41). |
| --- | --- |

30.

U většiny projektů či programů MEDA II bylo v době auditu zatím brzy na řádné posouzení výsledků. Operace v oblasti rozpočtové podpory obvykle postupovaly podle plánu, avšak projekty, u nichž bylo třeba zadat služby technické podpory a někdy také dodat vybavení a práce, byly snadno náchylné ke zpožděním. Vývoj několika zkoumaných projektů se již potýkal s časovými omezeními v důsledku tzv. pravidla d + 3, které omezuje dobu, během níž lze podepsat smlouvy (viz další informace v bodě 41).

| 31. | U většiny zemí MEDA nelze dopad podpory ES přičítat jejímu finančnímu významu, jelikož celková podpora ES je v porovnání s HDP těchto zemí velmi malá a obyčejně představuje méně než 1 % státního rozpočtu. Tak tomu určitě je u dvou ze tří zemí, kde byl prováděn tento audit (13). Dopad podpory ES spočívá spíše v tom, že se snaží řešit a podporovat reformní otázky (např. systém financování zdravotnictví, modernizaci průmyslu, reformu bankovnictví, zlepšení celní správy) a motivovat vlády, aby se těmito otázkami zabývaly, a též v ochotě podporovat chudší, znevýhodněné skupiny obyvatelstva. Podpora ES má tedy často kvalitativní a inovativní povahu, jejíž dopad lze obtížně vyčíslit. |
| --- | --- |

31.

U většiny zemí MEDA nelze dopad podpory ES přičítat jejímu finančnímu významu, jelikož celková podpora ES je v porovnání s HDP těchto zemí velmi malá a obyčejně představuje méně než 1 % státního rozpočtu. Tak tomu určitě je u dvou ze tří zemí, kde byl prováděn tento audit (13). Dopad podpory ES spočívá spíše v tom, že se snaží řešit a podporovat reformní otázky (např. systém financování zdravotnictví, modernizaci průmyslu, reformu bankovnictví, zlepšení celní správy) a motivovat vlády, aby se těmito otázkami zabývaly, a též v ochotě podporovat chudší, znevýhodněné skupiny obyvatelstva. Podpora ES má tedy často kvalitativní a inovativní povahu, jejíž dopad lze obtížně vyčíslit.

Řídí Komise program MEDA přiměřeným způsobem?

Programování, příprava a realizace se zlepšily

Programování

| 32. | Programování a projektová příprava na období MEDA I začaly pozdě. Samo nařízení MEDA bylo přijato až v roce 1996 a první indikativní programy zahrnovaly léta 1996–1998. Závazky se tedy soustředily do několika málo let a někdy jen do několika málo velkých projektů nebo programů, např. čtyři závazky MEDA I pro Egypt byly v rozsahu od 100 do 250 milionů EUR, závazky pro Jordánsko zahrnovaly dvě facility na strukturální přizpůsobení (SAF) ve výši 100 a 80 milionů EUR a závazky pro Maroko zahrnovaly SAF ve výši 120 milionů a silniční projekt v hodnotě 80 milionů EUR. |
| --- | --- |

32.

Programování a projektová příprava na období MEDA I začaly pozdě. Samo nařízení MEDA bylo přijato až v roce 1996 a první indikativní programy zahrnovaly léta 1996–1998. Závazky se tedy soustředily do několika málo let a někdy jen do několika málo velkých projektů nebo programů, např. čtyři závazky MEDA I pro Egypt byly v rozsahu od 100 do 250 milionů EUR, závazky pro Jordánsko zahrnovaly dvě facility na strukturální přizpůsobení (SAF) ve výši 100 a 80 milionů EUR a závazky pro Maroko zahrnovaly SAF ve výši 120 milionů a silniční projekt v hodnotě 80 milionů EUR.

| 33. | Do nařízení MEDA II, které nabylo účinnosti v roce 2001, byla začleněna nová programovací pravidla. Smyslem těchto pravidel bylo urychlit proces programování tím, že závazky navrhované na daný rok se mohou předkládat výboru MED jednou ročně v ročním finančním plánu spolu s připojenými krátkými shrnutími projektů (místo jednotlivých návrhů projektů k různým datům). |
| --- | --- |

33.

Do nařízení MEDA II, které nabylo účinnosti v roce 2001, byla začleněna nová programovací pravidla. Smyslem těchto pravidel bylo urychlit proces programování tím, že závazky navrhované na daný rok se mohou předkládat výboru MED jednou ročně v ročním finančním plánu spolu s připojenými krátkými shrnutími projektů (místo jednotlivých návrhů projektů k různým datům).

| 34. | Kromě toho byla v roce 2001 vypracována série nových strategických dokumentů zemí (CSP) na období 2002–2006 a také nové národní indikativní programy (NIP) na období 2002–2004. Od roku 2002 skutečné závazky těsně vycházejí z těchto programových dokumentů. Zejména od NIP na období 2002–2004 jsou návrhy projektů formulovány mnohem plynuleji, jak je patrné z tabulky. Také celkové závazky pro všechny země společně vykazují od roku 2000 rovnoměrnější rozdělení. |
| --- | --- |

34.

Kromě toho byla v roce 2001 vypracována série nových strategických dokumentů zemí (CSP) na období 2002–2006 a také nové národní indikativní programy (NIP) na období 2002–2004. Od roku 2002 skutečné závazky těsně vycházejí z těchto programových dokumentů. Zejména od NIP na období 2002–2004 jsou návrhy projektů formulovány mnohem plynuleji, jak je patrné z tabulky. Také celkové závazky pro všechny země společně vykazují od roku 2000 rovnoměrnější rozdělení.

Tabulka

Závazky a výplaty pro Egypt, Jordánsko, Maroko a všechny země (včetně regionálních programů) 1995–2005

| (v milionech EUR) |
| --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Celkem |
| Egypt |
| závazky | — | 75 | 203 | 397 | 11 | 13 | — | 78 | 104 | 159 | 110 | 1 150 |
| výplaty | — | — | 2 | 88 | 67 | 64 | 62 | 26 | 57 | 151 | 133 | 650 |
| Jordánsko |
| závazky | 7 | 100 | 10 | 8 | 129 | 15 | 20 | 92 | 42 | 35 | 58 | 516 |
| výplaty | — | 60 | 45 | 2 | 2 | 84 | 11 | 50 | 47 | 51 | 43 | 393 |
| Maroko |
| závazky | 30 | — | 236 | 219 | 176 | 141 | 120 | 122 | 143 | 152 | 135 | 1 472 |
| výplaty | — | 1 | 31 | 42 | 54 | 40 | 41 | 102 | 102 | 158 | 213 | 783 |
| Všechny země |
| závazky | 173 | 370 | 911 | 809 | 797 | 569 | 603 | 612 | 615 | 698 | 735 | 6 888 |
| výplaty | 50 | 155 | 213 | 217 | 240 | 318 | 318 | 454 | 498 | 801 | 781 | 4 043 |
| Zdroj: EuropeAid a údaje delegací (drobnější rozdíly jsou výsledkem zaokrouhlení). |

(v milionech EUR)

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Celkem

Egypt

závazky

—

75

203

397

11

13

—

78

104

159

110

1 150

výplaty

—

—

2

88

67

64

62

26

57

151

133

650

Jordánsko

závazky

7

100

10

8

129

15

20

92

42

35

58

516

výplaty

—

60

45

2

2

84

11

50

47

51

43

393

Maroko

závazky

30

—

236

219

176

141

120

122

143

152

135

1 472

výplaty

—

1

31

42

54

40

41

102

102

158

213

783

Všechny země

závazky

173

370

911

809

797

569

603

612

615

698

735

6 888

výplaty

50

155

213

217

240

318

318

454

498

801

781

4 043

Zdroj: EuropeAid a údaje delegací (drobnější rozdíly jsou výsledkem zaokrouhlení).

Příprava

| 35. | Celý proces přípravy projektu obsahuje řadu kroků, od první identifikace, přes podrobnou přípravu, předložení poradnímu výboru členských států (výbor MED) přes rozhodnutí Komise o financování až po podpis finanční dohody Komisí a orgány příjemce. Z prověrky projektů či programů, která je součástí auditu (viz příloha II), vyplývá, že pokud jde o období MEDA II, byl tento proces obvykle dokončen rychleji, než tomu bylo dříve (14). K tomu přispěly tyto faktory: skutečnost, že Komise převedla pravomoci z ústředí v Bruselu na své delegace, čímž se nepochybně zlepšilo jejich zapojení do procesu přípravy, celé zjednodušení programovacího procesu, jak je popsán v bodech 33 a 34, a také množství změn v řízení, které byly součástí celkové reformy vnější pomoci (15). |
| --- | --- |

35.

Celý proces přípravy projektu obsahuje řadu kroků, od první identifikace, přes podrobnou přípravu, předložení poradnímu výboru členských států (výbor MED) přes rozhodnutí Komise o financování až po podpis finanční dohody Komisí a orgány příjemce. Z prověrky projektů či programů, která je součástí auditu (viz příloha II), vyplývá, že pokud jde o období MEDA II, byl tento proces obvykle dokončen rychleji, než tomu bylo dříve (14). K tomu přispěly tyto faktory: skutečnost, že Komise převedla pravomoci z ústředí v Bruselu na své delegace, čímž se nepochybně zlepšilo jejich zapojení do procesu přípravy, celé zjednodušení programovacího procesu, jak je popsán v bodech 33 a 34, a také množství změn v řízení, které byly součástí celkové reformy vnější pomoci (15).

| 36. | Audit ukázal, že zadávání veřejných zakázek na služby na počátku projektu – obvykle jde o technickou pomoc – nutně trvá nejméně osm měsíců od zveřejnění výzvy k podávání nabídek do podpisu smlouvy, ale někdy může trvat až dva nebo tři roky (16). Tak tomu může být, když je výběrové řízení neúspěšné, například kvůli nedostatečnému počtu platných nabídek, a musí se opakovat. Zahajovací fáze projektů souvisejících s technickou pomocí tak zůstává časově náročným procesem, který je náchylný ke zpožděním. V tomto ohledu se MEDA I a MEDA II příliš vzájemně neliší. |
| --- | --- |

36.

Audit ukázal, že zadávání veřejných zakázek na služby na počátku projektu – obvykle jde o technickou pomoc – nutně trvá nejméně osm měsíců od zveřejnění výzvy k podávání nabídek do podpisu smlouvy, ale někdy může trvat až dva nebo tři roky (16). Tak tomu může být, když je výběrové řízení neúspěšné, například kvůli nedostatečnému počtu platných nabídek, a musí se opakovat. Zahajovací fáze projektů souvisejících s technickou pomocí tak zůstává časově náročným procesem, který je náchylný ke zpožděním. V tomto ohledu se MEDA I a MEDA II příliš vzájemně neliší.

Realizace

| 37. | Od roku 2000 a ještě výrazněji od roku 2002 se výplaty v rámci programu MEDA celkově zlepšily (viz tabulka). Roční průměrné výplaty za období MEDA I v letech 1995–1999 dosáhly 175 milionů EUR ročně. Toto číslo se ztrojnásobilo na průměrnou částku zhruba 528 milionů EUR za šestileté období 2000–2005. V letech 2004 a 2005 byl celkový objem vyplacených prostředků vyšší než celkové nové závazky přijaté v těchto letech, což znamená, že se od roku 2004 poprvé od zahájení programu MEDA celkový součet neuhrazených závazků (17) snížil. U programu MEDA I celkový součet vyplacených prostředků po šesti letech (1995–2000) dosáhl 38 % celkového součtu závazků, zatímco u programu MEDA II se tento poměr zvýšil na 46 %, rovněž po šesti letech (2000–2005). To naznačuje, že se realizace programu MEDA II zrychlila. Hodnocení programu MEDA II v polovině období dochází k podobnému závěru, když uvádí, že pokud jde o úroveň jeho operací, program dosahuje zralosti (18). |
| --- | --- |

37.

Od roku 2000 a ještě výrazněji od roku 2002 se výplaty v rámci programu MEDA celkově zlepšily (viz tabulka). Roční průměrné výplaty za období MEDA I v letech 1995–1999 dosáhly 175 milionů EUR ročně. Toto číslo se ztrojnásobilo na průměrnou částku zhruba 528 milionů EUR za šestileté období 2000–2005. V letech 2004 a 2005 byl celkový objem vyplacených prostředků vyšší než celkové nové závazky přijaté v těchto letech, což znamená, že se od roku 2004 poprvé od zahájení programu MEDA celkový součet neuhrazených závazků (17) snížil. U programu MEDA I celkový součet vyplacených prostředků po šesti letech (1995–2000) dosáhl 38 % celkového součtu závazků, zatímco u programu MEDA II se tento poměr zvýšil na 46 %, rovněž po šesti letech (2000–2005). To naznačuje, že se realizace programu MEDA II zrychlila. Hodnocení programu MEDA II v polovině období dochází k podobnému závěru, když uvádí, že pokud jde o úroveň jeho operací, program dosahuje zralosti (18).

| 38. | Tuto zlepšenou realizaci lze vysvětlit následujícími skutečnostmi:






  a) | celkové portfolio projektů či programů MEDA ve stádiu realizace stále roste; |
| --- | --- | --- |

38.

Tuto zlepšenou realizaci lze vysvětlit následujícími skutečnostmi:

a)

celkové portfolio projektů či programů MEDA ve stádiu realizace stále roste;

| b) | mnoho projektů či programů MEDA I mělo pomalý začátek a prostředky se začaly skutečně vyplácet až od roku 2000. V roce 2004 bylo přibližně 40 % a v roce 2005 zhruba 30 % celkových prostředků vyplaceno na základě projektů či programů, které začaly v rámci MEDA I. Přenesení pravomocí určitě přispělo k tomu, že se realizace těchto projektů zrychlila, čímž se zvýšil celkový objem výplat. Je zde tedy určitý prvek „dohánění“, |
| --- | --- |

b)

mnoho projektů či programů MEDA I mělo pomalý začátek a prostředky se začaly skutečně vyplácet až od roku 2000. V roce 2004 bylo přibližně 40 % a v roce 2005 zhruba 30 % celkových prostředků vyplaceno na základě projektů či programů, které začaly v rámci MEDA I. Přenesení pravomocí určitě přispělo k tomu, že se realizace těchto projektů zrychlila, čímž se zvýšil celkový objem výplat. Je zde tedy určitý prvek „dohánění“,

| c) | v rámci MEDA II, jak bylo zmíněno v bodě 19, se u většího procenta nových projektů či programů uplatňuje nástroj rozpočtové podpory, který obecně umožňuje rychlejší první výplatu, jakož i větší výplaty než tradiční projekty. |
| --- | --- |

c)

v rámci MEDA II, jak bylo zmíněno v bodě 19, se u většího procenta nových projektů či programů uplatňuje nástroj rozpočtové podpory, který obecně umožňuje rychlejší první výplatu, jakož i větší výplaty než tradiční projekty.

| 39. | Toto celkově kladné hodnocení neznamená, že realizace je vždy bez problémů. Hlavní příčinou zpožďování realizace jsou problémy s veřejnými zakázkami. Z projektů či programů zkoumaných během auditu se v podstatě každý, který obsahuje prvek veřejné zakázky (na práce, dodávky nebo služby), v tomto ohledu z různých důvodů potýkal s problémy a často se zpožděními. Mnohé výzvy k podávání nabídek se musely rušit nebo opakovat, protože nebyl dostatečný počet technicky platných nabídek. Zadávací řízení jsou obecně považována za složitá a místní jednotky projektového řízení a uchazeči s nimi nejsou vždy plně obeznámeni. V Egyptě například měli malí místní dodavatelé potíže, aby vyhověli správním požadavkům zadávacích řízení, protože všechny podklady k řízení byly anglicky. Pravidlo, podle něhož musí být dodávky evropského nebo středomořského původu, je dalším častým problémem, zejména když do projektu patří počítačové nebo elektronické vybavení. |
| --- | --- |

39.

Toto celkově kladné hodnocení neznamená, že realizace je vždy bez problémů. Hlavní příčinou zpožďování realizace jsou problémy s veřejnými zakázkami. Z projektů či programů zkoumaných během auditu se v podstatě každý, který obsahuje prvek veřejné zakázky (na práce, dodávky nebo služby), v tomto ohledu z různých důvodů potýkal s problémy a často se zpožděními. Mnohé výzvy k podávání nabídek se musely rušit nebo opakovat, protože nebyl dostatečný počet technicky platných nabídek. Zadávací řízení jsou obecně považována za složitá a místní jednotky projektového řízení a uchazeči s nimi nejsou vždy plně obeznámeni. V Egyptě například měli malí místní dodavatelé potíže, aby vyhověli správním požadavkům zadávacích řízení, protože všechny podklady k řízení byly anglicky. Pravidlo, podle něhož musí být dodávky evropského nebo středomořského původu, je dalším častým problémem, zejména když do projektu patří počítačové nebo elektronické vybavení.

| 40. | Audit ukázal, že díky přenesení pravomocí na delegace, které nyní mají na místě pracovníky specializující se na financování a zakázky, mohou tyto hrát a také hrají důležitou úlohu v tom, že pomáhají projektovým manažerům a správním orgánům s procedurálními aspekty veřejných zakázek. Například bylo zjištěno, že delegace v Maroku nyní před zveřejněním výzev k podávání nabídek organizuje informační schůze a poskytla podporu různým zúčastněným subjektům v různých fázích řízení. V Egyptě delegace také pomáhala s vedením a dohledem při zadávacím řízení na důležitou stavební složku, která by jinak možná byla zrušena, protože ze zbývajícího období projektu zbývalo málo času. Kromě toho delegace v Egyptě právě zkoumala možnost překladu dokumentace k zadávacímu řízení do arabštiny. |
| --- | --- |

40.

Audit ukázal, že díky přenesení pravomocí na delegace, které nyní mají na místě pracovníky specializující se na financování a zakázky, mohou tyto hrát a také hrají důležitou úlohu v tom, že pomáhají projektovým manažerům a správním orgánům s procedurálními aspekty veřejných zakázek. Například bylo zjištěno, že delegace v Maroku nyní před zveřejněním výzev k podávání nabídek organizuje informační schůze a poskytla podporu různým zúčastněným subjektům v různých fázích řízení. V Egyptě delegace také pomáhala s vedením a dohledem při zadávacím řízení na důležitou stavební složku, která by jinak možná byla zrušena, protože ze zbývajícího období projektu zbývalo málo času. Kromě toho delegace v Egyptě právě zkoumala možnost překladu dokumentace k zadávacímu řízení do arabštiny.

| 41. | Pro většinu projektů MEDA II platí pravidlo d + 3, podle něhož musí být smlouvy na práce, dodávky nebo služby uzavřeny nejpozději do tří let ode dne rozpočtového závazku (19). V důsledku tohoto pravidla zbývá několika novým projektům, které měly být zahájeny v době auditu a které obsahují významné složky veřejných zakázek a/nebo výzvy k podávání nabídek, jen málo času na dokončení těchto činností. |
| --- | --- |

41.

Pro většinu projektů MEDA II platí pravidlo d + 3, podle něhož musí být smlouvy na práce, dodávky nebo služby uzavřeny nejpozději do tří let ode dne rozpočtového závazku (19). V důsledku tohoto pravidla zbývá několika novým projektům, které měly být zahájeny v době auditu a které obsahují významné složky veřejných zakázek a/nebo výzvy k podávání nabídek, jen málo času na dokončení těchto činností.

Sledování a hodnocení jsou nyní systematičtější

| 42. | Systematická vyhodnocování na makroekonomické úrovni provádějí delegace ES (např. čtvrtletní makroekonomické zprávy, pravidelné obchodní zprávy, hodnocení programů rozpočtové podpory) a další subjekty (Světová banka, MMF) za použití standardních makroekonomických ukazatelů, avšak dopad vlastní podpory Komise je na této úrovni obtížné hodnotit. |
| --- | --- |

42.

Systematická vyhodnocování na makroekonomické úrovni provádějí delegace ES (např. čtvrtletní makroekonomické zprávy, pravidelné obchodní zprávy, hodnocení programů rozpočtové podpory) a další subjekty (Světová banka, MMF) za použití standardních makroekonomických ukazatelů, avšak dopad vlastní podpory Komise je na této úrovni obtížné hodnotit.

| 43. | Velmi obtížné je také zhodnotit dopad Komise na úrovni strategických cílů EU, které jsou vymezeny ve strategických dokumentech pro jednotlivé země (CSP), zejména tehdy, když se tyto cíle popisují poměrně obecně, jako například podpora procesu hospodářského přechodu a podpora udržitelného a vyváženého socioekonomického rozvoje, a když nebyly stanoveny žádné konkrétní ukazatele úspěšnosti. |
| --- | --- |

43.

Velmi obtížné je také zhodnotit dopad Komise na úrovni strategických cílů EU, které jsou vymezeny ve strategických dokumentech pro jednotlivé země (CSP), zejména tehdy, když se tyto cíle popisují poměrně obecně, jako například podpora procesu hospodářského přechodu a podpora udržitelného a vyváženého socioekonomického rozvoje, a když nebyly stanoveny žádné konkrétní ukazatele úspěšnosti.

| 44. | Hlavní sledování komise se odehrává na úrovni jednotlivých projektů či programů, kde se provádí systematické sledování a hodnocení a ukazatele se často používají v logických rámcích. Systém externích monitorovacích návštěv nyní pokrývá většinu projektů či programů a zajišťuje pravidelné vnější hodnocení koncepce, výsledků, dopadů a možností udržitelnosti projektů. Systematicky se též u většiny projektů či programů provádějí prověrky v polovině období a hodnocení po dokončení projektu. |
| --- | --- |

44.

Hlavní sledování komise se odehrává na úrovni jednotlivých projektů či programů, kde se provádí systematické sledování a hodnocení a ukazatele se často používají v logických rámcích. Systém externích monitorovacích návštěv nyní pokrývá většinu projektů či programů a zajišťuje pravidelné vnější hodnocení koncepce, výsledků, dopadů a možností udržitelnosti projektů. Systematicky se též u většiny projektů či programů provádějí prověrky v polovině období a hodnocení po dokončení projektu.

| 45. | Dobrou iniciativou bylo vyhodnotit strategie pro jednotlivé země, jak tomu bylo v případě Maroka v roce 2003 a Egypta v roce 2004. Byly tak získány užitečné informace, které lze zohlednit při přípravě dalších strategických dokumentů zemí a indikativních plánů. Tento postup se však dosud omezil pouze na dvě zmiňované země. |
| --- | --- |

45.

Dobrou iniciativou bylo vyhodnotit strategie pro jednotlivé země, jak tomu bylo v případě Maroka v roce 2003 a Egypta v roce 2004. Byly tak získány užitečné informace, které lze zohlednit při přípravě dalších strategických dokumentů zemí a indikativních plánů. Tento postup se však dosud omezil pouze na dvě zmiňované země.

| 46. | Podle nařízení MEDA musí Komise program každé tři roky vyhodnotit. Hodnocení programu MEDA II v polovině období bylo tedy zadáno na začátku roku 2004 a závěrečná zpráva vypracována v červenci 2005 (20). Konečné hodnocení programu MEDA je nyní naplánováno na druhou polovinu roku 2007. |
| --- | --- |

46.

Podle nařízení MEDA musí Komise program každé tři roky vyhodnotit. Hodnocení programu MEDA II v polovině období bylo tedy zadáno na začátku roku 2004 a závěrečná zpráva vypracována v červenci 2005 (20). Konečné hodnocení programu MEDA je nyní naplánováno na druhou polovinu roku 2007.

| 47. | Hlavní závěry studie, které se ve většině ohledů shodují s vlastními zjištěními Účetního dvora, jsou tyto:






  a) | relevance programu MEDA jakožto nástroje pomoci Společenství na podporu barcelonského procesu a dvoustranných dohod o přidružení je hodnocena jako uspokojivá. Mezi obdobím MEDA I a MEDA II se zlepšila; |
| --- | --- | --- |

47.

Hlavní závěry studie, které se ve většině ohledů shodují s vlastními zjištěními Účetního dvora, jsou tyto:

a)

relevance programu MEDA jakožto nástroje pomoci Společenství na podporu barcelonského procesu a dvoustranných dohod o přidružení je hodnocena jako uspokojivá. Mezi obdobím MEDA I a MEDA II se zlepšila;

| b) | účelnost a účinnost řízení programu MEDA a způsobů jeho realizace se zlepšují, avšak stále nejsou zcela uspokojivé. |
| --- | --- |

b)

účelnost a účinnost řízení programu MEDA a způsobů jeho realizace se zlepšují, avšak stále nejsou zcela uspokojivé.

Úsilí o koordinaci dárců je nyní intenzivnější

| 48. | Audit ukázal, že delegace ve všech třech dotyčných zemích jsou značně aktivní při koordinaci s ostatními dárci i orgány příjemců. To je nepochybně výsledkem zvýšené personální kapacity, která byla poskytnuta v rámci přenesení pravomocí. Ve všech dotčených zemích se pravidelně konají jednání mezi Komisí a členskými zeměmi EU. Navíc existují podobné systémy jednání dárcovských skupin s tematicky zaměřenými podskupinami, v nichž často hrají aktivní úlohu delegace Komise, které předsedají jedné nebo více takovým dárcovským skupinám v závislosti na konkrétních tematických oblastech. |
| --- | --- |

48.

Audit ukázal, že delegace ve všech třech dotyčných zemích jsou značně aktivní při koordinaci s ostatními dárci i orgány příjemců. To je nepochybně výsledkem zvýšené personální kapacity, která byla poskytnuta v rámci přenesení pravomocí. Ve všech dotčených zemích se pravidelně konají jednání mezi Komisí a členskými zeměmi EU. Navíc existují podobné systémy jednání dárcovských skupin s tematicky zaměřenými podskupinami, v nichž často hrají aktivní úlohu delegace Komise, které předsedají jedné nebo více takovým dárcovským skupinám v závislosti na konkrétních tematických oblastech.

| 49. | Mnoho koordinačních činností dosud spočívá hlavně ve výměně a shromažďování informací o jednotlivých zásazích dárců a je tu značný prostor pro další koordinaci v oblasti jako programování, realizace, sledování a hodnocení. Nicméně delegace přišly s různými iniciativami na další rozvoj koordinace dárců a harmonizace činností. |
| --- | --- |

49.

Mnoho koordinačních činností dosud spočívá hlavně ve výměně a shromažďování informací o jednotlivých zásazích dárců a je tu značný prostor pro další koordinaci v oblasti jako programování, realizace, sledování a hodnocení. Nicméně delegace přišly s různými iniciativami na další rozvoj koordinace dárců a harmonizace činností.

ZÁVĚRY

Přínos programu MEDA

| 50. | Podpora, kterou ES poskytuje prostřednictvím programu MEDA hospodářské reformě a sociálnímu rozvoji v partnerských zemích Středomoří, odpovídala konkrétním potřebám dotyčných zemí a cílům stanoveným pro Evropsko-středomořské partnerství. Ve dvou zemích, Egyptě a Jordánsku, se podpora zaměřila na omezený počet odvětví, což ale nebyl případ Maroka. Jelikož se nové akční plány podle Evropské politiky sousedství vztahují na všechny oblasti spolupráce, programové dokumenty pro jednotlivé země se budou muset silněji zaměřit na určité oblasti. Komise ve zvýšené míře využívala rozpočtovou podporu, a podporovala tak vlastnickou zodpovědnost, avšak projektová podpora bude i nadále zapotřebí tehdy, kdy bude požadován konkrétnější, cílený druh pomoci. Systematicky se uplatňují opatření na budování kapacit (viz body 12 až 26). |
| --- | --- |

50.

Podpora, kterou ES poskytuje prostřednictvím programu MEDA hospodářské reformě a sociálnímu rozvoji v partnerských zemích Středomoří, odpovídala konkrétním potřebám dotyčných zemí a cílům stanoveným pro Evropsko-středomořské partnerství. Ve dvou zemích, Egyptě a Jordánsku, se podpora zaměřila na omezený počet odvětví, což ale nebyl případ Maroka. Jelikož se nové akční plány podle Evropské politiky sousedství vztahují na všechny oblasti spolupráce, programové dokumenty pro jednotlivé země se budou muset silněji zaměřit na určité oblasti. Komise ve zvýšené míře využívala rozpočtovou podporu, a podporovala tak vlastnickou zodpovědnost, avšak projektová podpora bude i nadále zapotřebí tehdy, kdy bude požadován konkrétnější, cílený druh pomoci. Systematicky se uplatňují opatření na budování kapacit (viz body 12 až 26).

| 51. | Celkové výsledky po více než deseti letech programu MEDA jsou dosud poměrně omezené, neboť mnohé z počátečních projektů měly pomalý začátek, musely být prodlužovány a nejsou ještě dokončeny, zatímco u většiny projektů v rámci MEDA II je ještě brzo na to, aby se daly posoudit jejich potenciální výsledky (viz body 27 až 30). |
| --- | --- |

51.

Celkové výsledky po více než deseti letech programu MEDA jsou dosud poměrně omezené, neboť mnohé z počátečních projektů měly pomalý začátek, musely být prodlužovány a nejsou ještě dokončeny, zatímco u většiny projektů v rámci MEDA II je ještě brzo na to, aby se daly posoudit jejich potenciální výsledky (viz body 27 až 30).

| 52. | I když celkové finanční prostředky MEDA jsou značné, u většiny zemí zařazených do MEDA vyplývá dopad podpory ES méně z finančního významu a více ze snahy řešit citlivé otázky politické reformy a podporovat chudší skupiny obyvatelstva, kde je dopad podpory obtížné vyčíslit (viz body 31 a 43). |
| --- | --- |

52.

I když celkové finanční prostředky MEDA jsou značné, u většiny zemí zařazených do MEDA vyplývá dopad podpory ES méně z finančního významu a více ze snahy řešit citlivé otázky politické reformy a podporovat chudší skupiny obyvatelstva, kde je dopad podpory obtížné vyčíslit (viz body 31 a 43).

Řízení Komisí

| 53. | Ve srovnání s počátečním obdobím se zlepšilo řízení programu MEDA Komisí, které lze nyní považovat za uspokojivé, také s přihlédnutím k procedurálním a vnějším omezením. Programování vedlo k rovnoměrnějšímu rozložení zdrojů v čase, přípravná období se zkrátila a vyplácené částky se celkově významně zvýšily ve srovnání s úvodním obdobím MEDA (viz body 32 až 37). |
| --- | --- |

53.

Ve srovnání s počátečním obdobím se zlepšilo řízení programu MEDA Komisí, které lze nyní považovat za uspokojivé, také s přihlédnutím k procedurálním a vnějším omezením. Programování vedlo k rovnoměrnějšímu rozložení zdrojů v čase, přípravná období se zkrátila a vyplácené částky se celkově významně zvýšily ve srovnání s úvodním obdobím MEDA (viz body 32 až 37).

| 54. | K těmto zlepšením přispělo celkové zvýšení počtu projektů či programů ve stádiu realizace, vyšší podíl rozpočtové podpory na programu celkem a obecně kladný vliv převedení pravomocí na přípravu a realizaci projektů delegacemi (viz bod 38). |
| --- | --- |

54.

K těmto zlepšením přispělo celkové zvýšení počtu projektů či programů ve stádiu realizace, vyšší podíl rozpočtové podpory na programu celkem a obecně kladný vliv převedení pravomocí na přípravu a realizaci projektů delegacemi (viz bod 38).

| 55. | Nejčastější příčinou zpoždění při realizace zůstávají problémy v oblasti veřejných zakázek, i když delegace aktivně hledaly způsob, jak tyto problémy zvládat (viz body 39 a 40). |
| --- | --- |

55.

Nejčastější příčinou zpoždění při realizace zůstávají problémy v oblasti veřejných zakázek, i když delegace aktivně hledaly způsob, jak tyto problémy zvládat (viz body 39 a 40).

| 56. | Protože způsob, jakým Komise řídila program MEDA, se vyznačoval jak trpělivostí, tak pružností v tom, že umožňoval prodlužovat dobu projektů a měnit dle potřeby jejich koncepci, projekty a programy MEDA I obecně dosáhly nebo nakonec dosáhnou uspokojivých výsledků. Takzvané pravidlo d + 3, které platí pro projekty od roku 2003, může takový dlouhodobý závazek a pružnost znemožnit, a snížit tak pravděpodobnost, že hospodářská reforma a sociální rozvoj přinesou udržitelné výsledky (viz body 29, 30 a 41). |
| --- | --- |

56.

Protože způsob, jakým Komise řídila program MEDA, se vyznačoval jak trpělivostí, tak pružností v tom, že umožňoval prodlužovat dobu projektů a měnit dle potřeby jejich koncepci, projekty a programy MEDA I obecně dosáhly nebo nakonec dosáhnou uspokojivých výsledků. Takzvané pravidlo d + 3, které platí pro projekty od roku 2003, může takový dlouhodobý závazek a pružnost znemožnit, a snížit tak pravděpodobnost, že hospodářská reforma a sociální rozvoj přinesou udržitelné výsledky (viz body 29, 30 a 41).

| 57. | Dalšími zlepšeními celkového způsobu, jakým Komise řídí projekty, je systematičtější sledování a hodnocení a intenzivnější dialog a koordinace mezi delegacemi a místními partnery a dalšími dárci (viz body 42 až 49). |
| --- | --- |

57.

Dalšími zlepšeními celkového způsobu, jakým Komise řídí projekty, je systematičtější sledování a hodnocení a intenzivnější dialog a koordinace mezi delegacemi a místními partnery a dalšími dárci (viz body 42 až 49).

DOPORUČENÍ

| 58. | Vzhledem k tomu, že platnost nařízení MEDA skončí v roce 2006 a v roce 2007 nabude účinnosti nový nástroj evropského sousedství a partnerství, by Komise měla:






  — | zajistit hladký a rychlý přechod k novým programům pro jednotlivé země, aby se zabránilo negativním důsledkům pro další realizaci; v nových programových dokumentech pro jednotlivé země jasněji vymezit své strategické cíle a stanovit vhodné ukazatele, aby se zlepšilo sledování a hodnocení dopadů, |
| --- | --- | --- |

58.

Vzhledem k tomu, že platnost nařízení MEDA skončí v roce 2006 a v roce 2007 nabude účinnosti nový nástroj evropského sousedství a partnerství, by Komise měla:

—

zajistit hladký a rychlý přechod k novým programům pro jednotlivé země, aby se zabránilo negativním důsledkům pro další realizaci; v nových programových dokumentech pro jednotlivé země jasněji vymezit své strategické cíle a stanovit vhodné ukazatele, aby se zlepšilo sledování a hodnocení dopadů,

| — | nadále zaměřovat svou podporu na omezený počet oblastí pomoci, aby byla zajištěna soudržnost a programy měly zvládnutelný rozsah, |
| --- | --- |

—

nadále zaměřovat svou podporu na omezený počet oblastí pomoci, aby byla zajištěna soudržnost a programy měly zvládnutelný rozsah,

| — | nadále hledat osvědčené postupy pro řízení projektů, aby nedocházelo ke zpožděním, například tak, že bude dále budovat kapacity v oblasti veřejných zakázek, tam, kde to bude možné, zjednoduší výběrová řízení a umožní decentralizovanější projektové řízení národními orgány. |
| --- | --- |

—

nadále hledat osvědčené postupy pro řízení projektů, aby nedocházelo ke zpožděním, například tak, že bude dále budovat kapacity v oblasti veřejných zakázek, tam, kde to bude možné, zjednoduší výběrová řízení a umožní decentralizovanější projektové řízení národními orgány.

Tuto zprávu přijal Evropský účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 31. května 2006.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

---

(1)  Partnerskými zeměmi v roce 1995 byly: Maroko, Alžírsko, Tunisko, Egypt, Izrael, Jordánsko, palestinská samospráva, Libanon, Sýrie, Turecko, Kypr a Malta. Z uvedených zemí již dvoustrannou pomoc v rámci MEDA nedostávají Kypr, Malta a Turecko, protože Kypr a Malta se staly členskými státy EU a Turecko dostává zvláštní předvstupní pomoc. Izrael je považován za zemi s příliš vysokým národním důchodem, a nesplňuje tak podmínky pro dvoustrannou pomoc. Všechny čtyři země mohou stále využívat regionálního programu MEDA.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1488/96 ze dne 23. července 1996 o finančních a technických doprovodných opatřeních k reformě hospodářských a sociálních struktur v rámci evropsko-středomořského partnerství (MEDA) (Úř. věst. L 189, 30.7.1996, s. 1). Výraz „MEDA“ pochází z francouzského „mesures d'accompagnement“, avšak v praxi a rovněž v této zprávě se výrazem „MEDA“ označuje program jako celek. Jelikož nařízení (ES) č. 1488/96, které se vztahovalo k období 1995–1999, bylo novelizováno a rozšířeno nařízením (ES) č. 2698/2000, pokrývajícím období 2000–2006, označují se tato dvě období a příslušné programy též jako MEDA I a MEDA II.

2

mesures d'accompagnement

(3)  Úř. věst. L 311, 12.12.2000, s. 1.

3

(4)  Během období 1979–1995 byla finanční a technická spolupráce se zeměmi Středomoří založena na řadě dvoustranných finančních protokolů.

4

(5)  První nařízení MEDA uvádí, že Společenství bude podporovat úsilí středomořských partnerů o reformu hospodářských a sociálních struktur a zmírnění negativních důsledků, jež může způsobit hospodářský rozvoj. Nařízení MEDA II k těmto oblastem přidalo třetí, totiž zlepšení životních podmínek znevýhodněných osob. Podrobnější seznam možných podpůrných opatření je uveden v příloze II nařízení MEDA.

5

(6)  Pro ilustraci, počet projektů či programů schválených v rámci MEDA I (kromě podpory zásahům EIB) byl pro Egypt 4, pro Jordánsko 6 a pro Maroko 26. V období MEDA II až do roku 2005 jsou čísla 14 pro Egypt, 8 pro Jordánsko a 19 pro Maroko.

6

(7)  Akční plány pro Maroko a Jordánsko, které již byly přijaty, obsahují v prvním případě 85 a v druhém 68 různých akcí, které mají být realizovány.

7

(8)  Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), Zásady efektivní pomoci výboru pro rozvojovou pomoc (DAC (Development Assistance Committee) Principles for Effective Aid), 1992.

8

(DAC (Development Assistance Committee) Principles for Effective Aid)

(9)  Viz též zvláštní zpráva č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT): řízení záležitosti reformy veřejných financí Komisí (Úř. věst. C 249, 7.10.2005).

9

(10)  Tabulka 2.3 ve zprávě o hodnocení v polovině období ukazuje, že při srovnání období MEDA I a II vzrostl poměr rozpočtové podpory z 29 % na 40 %, zatímco poměr projektové podpory klesl z 53 % na 35 %. Zbytek představují regionální projekty a podpora činností EIB.

10

(11)  Jako příklady lze uvést projekt odborné výuky v Maroku, program posílení obchodu v Egyptě, institucionální podporu Úřadu zvláštní ekonomické zóny Akaba v Jordánsku a podporu plnění dohody o přidružení ve všech třech zemích.

11

(12)  Například v případě Egypta tři ze čtyř programů MEDA I (ve zdravotnictví, vzdělávání a modernizaci průmyslu) dosud probíhaly a doba jejich trvání byla v době auditu prodloužena.

12

(13)  Viz „Evaluation of the European Commission's Country Strategy for Egypt“ (hodnocení strategického dokumentu Evropské komise pro Egypt), sv. 1, závěrečná zpráva, únor 2004, odstavec 2.3 a „Evaluation de la Stratégie de la Commission européenne pour le Maroc“ (hodnocení strategie Evropské komise pro Maroko), konečná zpráva, červenec 2003, odstavec 4.1.

13

Evaluation of the European Commission's Country Strategy for Egypt

Evaluation de la Stratégie de la Commission européenne pour le Maroc

(14)  V hodnocení MEDA II v polovině období jsou uvedeny údaje, které sestavil EuropeAid, ze kterých vyplývá, že jeden krok v přípravném procesu, tj. doba mezi rozhodnutím o financování a podpisem finanční dohody, se zkrátila z přibližně deseti měsíců v průměru v letech 1995–1999 na asi šest měsíců v období 2000–2004.

14

(15)  Sem patří například zřízení úřadu EuropeAid, zřízení skupin podpory kvality v rámci EuropeAid, vypracování obecných pokynů a vzorů projektových dokumentů.

15

(16)  Například program posílení obchodu – část A v Egyptě, kde to trvalo asi dva roky, a projekt na podporu reformy právního rámce a privatizace v Jordánsku, kde od podpisu finanční dohody uplynuly tři roky, než byly podepsány smlouvy o technické pomoci.

16

(17)  Tzv. RAL = reste à liquider.

17

(18)  Viz hodnocení v polovině období, bod 6.2.

18

(19)  Viz článek 166 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248 16.9.2002, s. 1).

19

(20)  Hodnocení programu MEDA II v polovině období. Závěrečná zpráva. Rotterdam, 18. července 2005.

20

---

PŘÍLOHA I

ZÁVAZKY/VÝPLATY V PROGRAMU MEDA 1995–2005

| (v milionech EUR) |
| --- |
| | 1995–1999 | 2000–2005 | 1995–2005 |
| závazky | výplaty | závazky | výplaty | závazky | výplaty |
| Dvoustranné |
| Alžírsko | 164 | 30 | 273 | 114 | 437 | 144 |
| Západní břeh/Gaza | 111 | 59 | 430 | 421 | 541 | 480 |
| Egypt | 686 | 157 | 463 | 493 | 1 150 | 650 |
| Jordánsko | 254 | 108 | 262 | 285 | 516 | 393 |
| Libanon | 182 | 1 | 101 | 131 | 283 | 132 |
| Maroko | 660 | 128 | 812 | 656 | 1 472 | 783 |
| Sýrie | 101 | 0 | 158 | 64 | 259 | 64 |
| Tunisko | 428 | 168 | 447 | 400 | 875 | 568 |
| Dvoustranné celkem | 2 586 | 651 | 2 946 | 2 564 | 5 533 | 3 214 |
| Regionální | 471 | 223 | 884 | 606 | 1 355 | 829 |
| cekem | 3 057 | 874 | 3 831 | 3 169 | 6 888 | 4 043 |
| Celková disponibilní částka v rámci programů MEDA I + II = 3 424 + 5 350 = 8 774 milionů EUR. Z této částky bylo vyčleněno zhruba 852 milionů EUR na Turecko v období 1996–2002 (drobnější rozdíly jsou výsledkem zaokrouhlení). |
| Zdroj: EuropeAid. |

(v milionech EUR)

1995–1999

2000–2005

1995–2005

závazky

výplaty

závazky

výplaty

závazky

výplaty

Dvoustranné

Alžírsko

164

30

273

114

437

144

Západní břeh/Gaza

111

59

430

421

541

480

Egypt

686

157

463

493

1 150

650

Jordánsko

254

108

262

285

516

393

Libanon

182

1

101

131

283

132

Maroko

660

128

812

656

1 472

783

Sýrie

101

0

158

64

259

64

Tunisko

428

168

447

400

875

568

Dvoustranné celkem

2 586

651

2 946

2 564

5 533

3 214

Regionální

471

223

884

606

1 355

829

cekem

3 057

874

3 831

3 169

6 888

4 043

Celková disponibilní částka v rámci programů MEDA I + II = 3 424 + 5 350 = 8 774 milionů EUR. Z této částky bylo vyčleněno zhruba 852 milionů EUR na Turecko v období 1996–2002 (drobnější rozdíly jsou výsledkem zaokrouhlení).

Zdroj: EuropeAid.

---

PŘÍLOHA II

PROJEKTY ČI PROGRAMY ZAHRNUTÉ DO AUDITU

EGYPT

| Název | Druh pomoci | Stav na konci roku 2005 | Rok rozhodnutí o financování | Přidělená částka
  (v milionech EUR) | Vyplacená (1) částka
  (v milionech EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (Celkové závazky: 686 milionů EUR) |
| Program posílení vzdělávání (EEP) | smíšená | probíhá | 1997 | 100 | 85 |
| Program modernizace průmyslu (IMP) | smíšená | probíhá | 1998 | 250 | 220 |
| Program reformy zdravotnictví (HSRP) | smíšená | probíhá | 1998 | 110 | 56 |
| MEDA I celkem | | | | 460 | 361 |
| MEDA II

  (Celkové závazky do roku 2005: 463 milionů EUR) |
| Program posílení obchodu – A (TEP-A) | projekt | probíhá | 2002 | 20 | 7 |
| Program posílení obchodu – B (TEP-B) | rozpočtová podpora | probíhá | 2003 | 40 | 20 |
| Program posílení obchodu – C (TEP-C) | projekt | probíhá | 2003 | 6 | 1 |
| Spolupráce ve finanční a investiční oblasti – zemědělská složka (FISC Rural) | projekt | probíhá | 2003 | 18 | 0 |
| Sociální rozvoj a občanská společnost: děti v ohrožení | projekt | probíhá | 2003 | 20 | 1 |
| Program regionálního rozvoje jižního Sinaje | projekt | probíhá | 2004 | 64 | 0 |
| Program podpory přádelnictví a tkalcovství | rozpočtová podpora | probíhá | 2004 | 80 | 20 |
| MEDA II celkem | | | | 248 | 49 |

Název

Druh pomoci

Stav na konci roku 2005

Rok rozhodnutí o financování

Přidělená částka

(v milionech EUR)

Vyplacená (1) částka

(v milionech EUR)

MEDA I

(Celkové závazky: 686 milionů EUR)

Program posílení vzdělávání (EEP)

smíšená

probíhá

1997

100

85

Program modernizace průmyslu (IMP)

smíšená

probíhá

1998

250

220

Program reformy zdravotnictví (HSRP)

smíšená

probíhá

1998

110

56

MEDA I celkem

460

361

MEDA II

(Celkové závazky do roku 2005: 463 milionů EUR)

Program posílení obchodu – A (TEP-A)

projekt

probíhá

2002

20

7

Program posílení obchodu – B (TEP-B)

rozpočtová podpora

probíhá

2003

40

20

Program posílení obchodu – C (TEP-C)

projekt

probíhá

2003

6

1

Spolupráce ve finanční a investiční oblasti – zemědělská složka (FISC Rural)

projekt

probíhá

2003

18

0

Sociální rozvoj a občanská společnost: děti v ohrožení

projekt

probíhá

2003

20

1

Program regionálního rozvoje jižního Sinaje

projekt

probíhá

2004

64

0

Program podpory přádelnictví a tkalcovství

rozpočtová podpora

probíhá

2004

80

20

MEDA II celkem

248

49

JORDÁNSKO

| Název | Druh pomoci | Stav na konci roku 2005 | Rok rozhodnutí o financování | Přidělená částka
  (v milionech EUR) | Vyplacená (2) částka
  (v milionech EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (Celkové závazky: 254 milionů EUR) |
| Program modernizace průmyslu (IMP) (dodatečný závazek přijatý v roce 2003: 5 milionů EUR) | projekt | probíhá | 1999 | 40 | 34 |
| Jednotka řízení projektu (PMU) pro program obnovy vodovodní sítě v metropolitní oblasti Ammánu(dodatečný závazek přijatý v roce 2003: 2 miliony EUR) | projekt | probíhá | 1999 | 5 | 5 |
| Ochrana a podpora kulturního dědictví v Jordánském hášimovském království | projekt | probíhá | 1999 | 4 | 1 |
| Vybrané programy MEDA I celkem | | | | 49 | 40 |
| MEDA II

  (Celkové závazky do roku 2005: 262 milionů EUR) |
| Podpora reformy právního rámce a privatizace (SRRP) | projekt | probíhá | 2001 | 20 | 5 |
| Podpora plnění dohody o přidružení (SAAP I) | projekt | probíhá | 2002 | 20 | 13 |
| Institucionální podpora Úřadu zvláštní ekonomické zóny Akaba (AZESA) | projekt | probíhá | 2002 | 10 | 3 |
| Facilita na strukturální přizpůsobení III – SAF III | rozpočtová podpora | probíhá | 2002 | 60 | 60 |
| Podpora snižování chudoby pomocí místního rozvoje – Jordánsko | rozpočtová podpora | probíhá | 2004 | 30 | 6 |
| Vybrané programy MEDA II celkem | | | | 140 | 87 |

Název

Druh pomoci

Stav na konci roku 2005

Rok rozhodnutí o financování

Přidělená částka

(v milionech EUR)

Vyplacená (2) částka

(v milionech EUR)

MEDA I

(Celkové závazky: 254 milionů EUR)

Program modernizace průmyslu (IMP) (dodatečný závazek přijatý v roce 2003: 5 milionů EUR)

projekt

probíhá

1999

40

34

Jednotka řízení projektu (PMU) pro program obnovy vodovodní sítě v metropolitní oblasti Ammánu(dodatečný závazek přijatý v roce 2003: 2 miliony EUR)

projekt

probíhá

1999

5

5

Ochrana a podpora kulturního dědictví v Jordánském hášimovském království

projekt

probíhá

1999

4

1

Vybrané programy MEDA I celkem

49

40

MEDA II

(Celkové závazky do roku 2005: 262 milionů EUR)

Podpora reformy právního rámce a privatizace (SRRP)

projekt

probíhá

2001

20

5

Podpora plnění dohody o přidružení (SAAP I)

projekt

probíhá

2002

20

13

Institucionální podpora Úřadu zvláštní ekonomické zóny Akaba (AZESA)

projekt

probíhá

2002

10

3

Facilita na strukturální přizpůsobení III – SAF III

rozpočtová podpora

probíhá

2002

60

60

Podpora snižování chudoby pomocí místního rozvoje – Jordánsko

rozpočtová podpora

probíhá

2004

30

6

Vybrané programy MEDA II celkem

140

87

MAROKO

| Název | Druh pomoci | Stav na konci roku. 2005 | Rok rozhodnutí o financování | Přidělená částka
  (v milionech EUR) | Vyplacená (3) částka
  (v milionech EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (Celkové závazky: 660 milionů EUR) |
| Podpora zlepšení technického vzdělávání a odborného přípravy v Maroku | projekt | probíhá | 1998 | 38 | 30 |
| Podpora řízení zdravotnictví (PAGSS) | projekt | probíhá | 1998 | 20 | 10 |
| Podpora finančních institucí poskytujících záruky malým a středním podnikům (PAIGAM) | projekt | probíhá | 1998 | 30 | 27 |
| Voda a hygienická zařízení ve venkovských oblastech – PAGER | projekt | probíhá | 1997 | 40 | 25 |
| Venkovské silnice a cesty v severním Maroku | projekt | uzavřeno | 1997 | 30 | 27 |
| MEDA I celkem | | | | 158 | 119 |
| MEDA II

  (Celkové závazky do roku 2005: 812 milionů EUR) |
| Rozvoj venkova a participační rozvoj v centrální části středního Atlasu – KHENIFRA | projekt | probíhá | 2000
  2005 | 9
  6 | 5 |
| Program rozpočtové podpory reformy v odvětví dopravy v Maroku (PAB Transports) | rozpočtová podpora | probíhá | 2003 | 96 | 76 |
| Program podpory reformy veřejné správy v Maroku | rozpočtová podpora | probíhá | 2004 | 79 | 60 |
| Podpora plnění dohody o přidružení | projekt | probíhá | 2002 | 5 | 3 |
| MEDA II celkem | | | | 195 | 144 |

Název

Druh pomoci

Stav na konci roku. 2005

Rok rozhodnutí o financování

Přidělená částka

(v milionech EUR)

Vyplacená (3) částka

(v milionech EUR)

MEDA I

(Celkové závazky: 660 milionů EUR)

Podpora zlepšení technického vzdělávání a odborného přípravy v Maroku

projekt

probíhá

1998

38

30

Podpora řízení zdravotnictví (PAGSS)

projekt

probíhá

1998

20

10

Podpora finančních institucí poskytujících záruky malým a středním podnikům (PAIGAM)

projekt

probíhá

1998

30

27

Voda a hygienická zařízení ve venkovských oblastech – PAGER

projekt

probíhá

1997

40

25

Venkovské silnice a cesty v severním Maroku

projekt

uzavřeno

1997

30

27

MEDA I celkem

158

119

MEDA II

(Celkové závazky do roku 2005: 812 milionů EUR)

Rozvoj venkova a participační rozvoj v centrální části středního Atlasu – KHENIFRA

projekt

probíhá

2000

2005

9

6

5

Program rozpočtové podpory reformy v odvětví dopravy v Maroku (PAB Transports)

rozpočtová podpora

probíhá

2003

96

76

Program podpory reformy veřejné správy v Maroku

rozpočtová podpora

probíhá

2004

79

60

Podpora plnění dohody o přidružení

projekt

probíhá

2002

5

3

MEDA II celkem

195

144

---

(1)  Zahrnuje výplaty do konce roku 2005.

(2)  Zahrnuje výplaty do konce roku 2005.

(3)  Zahrnuje výplaty do konce roku 2005.

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| V. | Navzdory zpožděním, ke kterým došlo na začátku programu, částečně proto, že rámec právních předpisů pro program MEDA I byl připraven v pozdním termínu, se od roku 2000 situace u programu MEDA II významně zlepšila. Z toho vyplývá, že ještě nelze plně změřit konkrétní výsledky, protože mnohé projekty ještě nebyly dokončeny. Ačkoli finanční podpora ES partnerským zemím z oblasti Středomoří je omezena, pokud se týče celkového vládního rozpočtu, často je však velmi významně spojena s rozpočtem na splnění základních potřeb reforem sociální politiky. |
| --- | --- |

V.

Navzdory zpožděním, ke kterým došlo na začátku programu, částečně proto, že rámec právních předpisů pro program MEDA I byl připraven v pozdním termínu, se od roku 2000 situace u programu MEDA II významně zlepšila. Z toho vyplývá, že ještě nelze plně změřit konkrétní výsledky, protože mnohé projekty ještě nebyly dokončeny. Ačkoli finanční podpora ES partnerským zemím z oblasti Středomoří je omezena, pokud se týče celkového vládního rozpočtu, často je však velmi významně spojena s rozpočtem na splnění základních potřeb reforem sociální politiky.

| VI. | Zpoždění při provádění, ke kterým občas docházelo, jsou skutečně často spojena s dodržováním pravidel při zadávání veřejných zakázek. V závislosti na jejich povaze dosahovala tato zpoždění 6 až 8 měsíců. To je následkem přísného dodržování zásad rovnosti a nediskriminace. Komise v poslední době vynaložila značné úsilí na zjednodušení a vypracovala praktickou příručku pro uzavírání smluv v oblasti vnější pomoci, která vstoupila v platnost dne 1. února 2006. |
| --- | --- |

VI.

Zpoždění při provádění, ke kterým občas docházelo, jsou skutečně často spojena s dodržováním pravidel při zadávání veřejných zakázek. V závislosti na jejich povaze dosahovala tato zpoždění 6 až 8 měsíců. To je následkem přísného dodržování zásad rovnosti a nediskriminace. Komise v poslední době vynaložila značné úsilí na zjednodušení a vypracovala praktickou příručku pro uzavírání smluv v oblasti vnější pomoci, která vstoupila v platnost dne 1. února 2006.

| VII. | (první odrážka) Komise souhlasí s doporučením Soudního dvora. V rámci programování nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) budou strategické cíle, tak jak jsou definovány v strategických dokumentech daných zemí, v souladu s akčními plány.
  Ve fázi programování jsou ukazatele zpravidla spojeny s programem vládní reformy. Ukazatele specifických výsledků jsou stanovovány v průběhu identifikační fáze a jsou základem pro monitorování a hodnocení.
  (druhá odrážka) Stanovení priorit v rámci nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) se bude zakládat na cílech evropské politiky sousedství (ENP) a prioritách akčního plánu ENP. Soudržnost bude zajišťována důrazem kladeným na reformy politik, právních předpisů a nařízení ve vybraných oblastech politické, hospodářské a sociální sféry v partnerských zemích. Podpora bude poskytována prostřednictvím omezeného množství programů.
  (třetí odrážka) Prioritou Komise zůstává hledání osvědčených postupů při řízení projektů. Komise bude nadále podporovat rostoucí úlohu partnerských zemí při výběru nejvhodnějších nástrojů a činností spolupráce. Na prováděcí úrovni bude Komise pokračovat, a všude, kde to bude možné, i urychlovat přechod od tradičních projektů k opatřením na podporu odvětví, stejně jako zvyšovat spolupráci s občanskou společností. |
| --- | --- |

VII.

(první odrážka) Komise souhlasí s doporučením Soudního dvora. V rámci programování nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) budou strategické cíle, tak jak jsou definovány v strategických dokumentech daných zemí, v souladu s akčními plány.

Ve fázi programování jsou ukazatele zpravidla spojeny s programem vládní reformy. Ukazatele specifických výsledků jsou stanovovány v průběhu identifikační fáze a jsou základem pro monitorování a hodnocení.

(druhá odrážka) Stanovení priorit v rámci nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) se bude zakládat na cílech evropské politiky sousedství (ENP) a prioritách akčního plánu ENP. Soudržnost bude zajišťována důrazem kladeným na reformy politik, právních předpisů a nařízení ve vybraných oblastech politické, hospodářské a sociální sféry v partnerských zemích. Podpora bude poskytována prostřednictvím omezeného množství programů.

(třetí odrážka) Prioritou Komise zůstává hledání osvědčených postupů při řízení projektů. Komise bude nadále podporovat rostoucí úlohu partnerských zemí při výběru nejvhodnějších nástrojů a činností spolupráce. Na prováděcí úrovni bude Komise pokračovat, a všude, kde to bude možné, i urychlovat přechod od tradičních projektů k opatřením na podporu odvětví, stejně jako zvyšovat spolupráci s občanskou společností.

PŘIPOMÍNKY

| 15. | Komise potvrzuje, že Maroku přidělila vyšší počet projektů než v případě Egypta a Jordánska. Nicméně program Meda byl i v Maroku zaměřen na dané cíle, ačkoli se hledal způsob, jak uspokojit širší rozsah rozpoznaných a schválených potřeb. Nové programování, založené na zkušenostech a výsledcích z minulosti, bude zaměřeno zejména na sociální a hospodářský rozměr, na který se jasně odkazuje v akčním plánu. |
| --- | --- |

15.

Komise potvrzuje, že Maroku přidělila vyšší počet projektů než v případě Egypta a Jordánska. Nicméně program Meda byl i v Maroku zaměřen na dané cíle, ačkoli se hledal způsob, jak uspokojit širší rozsah rozpoznaných a schválených potřeb. Nové programování, založené na zkušenostech a výsledcích z minulosti, bude zaměřeno zejména na sociální a hospodářský rozměr, na který se jasně odkazuje v akčním plánu.

| 16. | Komise bere na vědomí návrh Soudního dvora týkající se připravované tvorby strategických dokumentů daných zemí. Stanovení priorit v rámci nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) se bude zakládat na cílech evropské politiky sousedství (ENP) a prioritách akčního plánu ENP. Soudržnost bude zajišťována důrazem kladeným na reformy politik, právních předpisů a nařízení ve vybraných oblastech politické, hospodářské a sociální sféry v partnerských zemích. Podpora bude poskytována prostřednictvím omezeného množství programů. |
| --- | --- |

16.

Komise bere na vědomí návrh Soudního dvora týkající se připravované tvorby strategických dokumentů daných zemí. Stanovení priorit v rámci nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) se bude zakládat na cílech evropské politiky sousedství (ENP) a prioritách akčního plánu ENP. Soudržnost bude zajišťována důrazem kladeným na reformy politik, právních předpisů a nařízení ve vybraných oblastech politické, hospodářské a sociální sféry v partnerských zemích. Podpora bude poskytována prostřednictvím omezeného množství programů.

| 26. | Viz odpověď na bod 39. |
| --- | --- |

26.

Viz odpověď na bod 39.

| 28. | Navzdory zpožděním, ke kterým došlo na začátku programu, částečně proto, že rámec právních předpisů pro program MEDA I byl připraven v pozdním termínu, se od roku 2000 situace u programu MEDA II významně zlepšila. Z toho vyplývá, že ještě nelze plně změřit konkrétní výsledky, protože mnohé projekty ještě nebyly dokončeny. |
| --- | --- |

28.

Navzdory zpožděním, ke kterým došlo na začátku programu, částečně proto, že rámec právních předpisů pro program MEDA I byl připraven v pozdním termínu, se od roku 2000 situace u programu MEDA II významně zlepšila. Z toho vyplývá, že ještě nelze plně změřit konkrétní výsledky, protože mnohé projekty ještě nebyly dokončeny.

| 30. | Pravidlo d + 3 stanovené článkem 166 finančního nařízení představuje v podstatě dočasnou překážku v řízení vnější pomoci, pokud jde o jednotlivé smlouvy a úmluvy (s výjimkou auditu a hodnocení), protože zavádí podmínku, že finanční úmluvy musí být uzavřeny nejpozději tři roky ode dne vzniku rozpočtového závazku (lhůta n + 1 je zahrnuta ve lhůtě d + 3). Důsledky tohoto pravidla se poprvé projeví tento rok, s tím, že finanční nařízení vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2003. |
| --- | --- |

30.

Pravidlo d + 3 stanovené článkem 166 finančního nařízení představuje v podstatě dočasnou překážku v řízení vnější pomoci, pokud jde o jednotlivé smlouvy a úmluvy (s výjimkou auditu a hodnocení), protože zavádí podmínku, že finanční úmluvy musí být uzavřeny nejpozději tři roky ode dne vzniku rozpočtového závazku (lhůta n + 1 je zahrnuta ve lhůtě d + 3). Důsledky tohoto pravidla se poprvé projeví tento rok, s tím, že finanční nařízení vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2003.

| 31. | Z obecného hlediska je finanční podpora ES partnerským zemím z oblasti Středomoří omezena, pokud se týče celkového vládního rozpočtu, často je však velmi významně spojena s rozpočtem na splnění základních potřeb reforem sociální politiky. |
| --- | --- |

31.

Z obecného hlediska je finanční podpora ES partnerským zemím z oblasti Středomoří omezena, pokud se týče celkového vládního rozpočtu, často je však velmi významně spojena s rozpočtem na splnění základních potřeb reforem sociální politiky.

| 39. | Postupy pro zadávání veřejných zakázek v rámci vnější pomoci mohou být ukončeny ve lhůtě 6 až 7 měsíců, pokud jde o služby a dodávky, a 7 až 8 měsíců, pokud jde o práce. Jelikož se jedná o postupy pro výběrové řízení, které se řídí přísnými pravidly stanovenými ve finančním nařízení, o způsoby provádění a o judikaturu SDES, jsou tyto postupy závislé na formálních opatřeních zajišťujících uplatňování zásad rovnosti a nediskriminace. Komise se nadále snaží usnadnit jejich porozumění. Za tímto účelem vypracovaly útvary Komise praktickou příručku pro postupy při uzavírání smluv v oblasti vnější pomoci, která vstoupila v platnost dne 1. února 2006. Tato příručka obsahuje soubor použitelných pravidel a objasňuje jejich rozsah: např. za platnou nabídku lze nyní považovat jen takovou, která je doručená včas a dodržuje formální podmínky pro podání. Jelikož se také jedná o pravidla původu, je vhodné upřesnit, že i když zásadou zůstává to, že původ je podmínkou pro způsobilost na trhu, jsou možné výjimky, zejména pokud na příslušném trhu nejsou dostupné výrobky a materiály. |
| --- | --- |

39.

Postupy pro zadávání veřejných zakázek v rámci vnější pomoci mohou být ukončeny ve lhůtě 6 až 7 měsíců, pokud jde o služby a dodávky, a 7 až 8 měsíců, pokud jde o práce. Jelikož se jedná o postupy pro výběrové řízení, které se řídí přísnými pravidly stanovenými ve finančním nařízení, o způsoby provádění a o judikaturu SDES, jsou tyto postupy závislé na formálních opatřeních zajišťujících uplatňování zásad rovnosti a nediskriminace. Komise se nadále snaží usnadnit jejich porozumění. Za tímto účelem vypracovaly útvary Komise praktickou příručku pro postupy při uzavírání smluv v oblasti vnější pomoci, která vstoupila v platnost dne 1. února 2006. Tato příručka obsahuje soubor použitelných pravidel a objasňuje jejich rozsah: např. za platnou nabídku lze nyní považovat jen takovou, která je doručená včas a dodržuje formální podmínky pro podání. Jelikož se také jedná o pravidla původu, je vhodné upřesnit, že i když zásadou zůstává to, že původ je podmínkou pro způsobilost na trhu, jsou možné výjimky, zejména pokud na příslušném trhu nejsou dostupné výrobky a materiály.

| 41. | Je pravda, že se někdy má za to, že pravidlo d + 3 způsobuje určité obtíže při řízení vnější pomoci. Úprava tohoto pravidla by v každém případě vyžadovala úpravu finančního nařízení, což je akt Rady. V této souvislosti se danou otázku budou zabývat příslušné útvary Komise. |
| --- | --- |

41.

Je pravda, že se někdy má za to, že pravidlo d + 3 způsobuje určité obtíže při řízení vnější pomoci. Úprava tohoto pravidla by v každém případě vyžadovala úpravu finančního nařízení, což je akt Rady. V této souvislosti se danou otázku budou zabývat příslušné útvary Komise.

| 43. | V rámci programování nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) budou strategické cíle, tak jak jsou definovány v strategických dokumentech daných zemí, v souladu s akčními plány.
  Ve fázi programování jsou ukazatele zpravidla spojeny s programem vládní reformy. Ukazatele specifických výsledků jsou stanovovány v průběhu identifikační fáze a jsou základem pro monitorování a hodnocení, jak popsal Soudní dvůr v odstavci 44. |
| --- | --- |

43.

V rámci programování nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) budou strategické cíle, tak jak jsou definovány v strategických dokumentech daných zemí, v souladu s akčními plány.

Ve fázi programování jsou ukazatele zpravidla spojeny s programem vládní reformy. Ukazatele specifických výsledků jsou stanovovány v průběhu identifikační fáze a jsou základem pro monitorování a hodnocení, jak popsal Soudní dvůr v odstavci 44.

| 47. | b) | Průběžné hodnocení programu MEDA, jež v roce 2005 provedli nezávislí odborníci, bylo v důležitých aspektech programu pozitivní, zejména v případě politického význam, směřování politiky, finančních výsledků v posledních pěti letech, nástrojů přeorientovaných na odvětvová opatření, úspěšného procesu decentralizace a aktualizace nařízení MEDA v roce 2000. Nicméně Komise si je vědoma toho, že některé aspekty vyžadují pozornost. To se týká poměrně nízké úrovně finančních zdrojů, rozdělení úkolů v programovacím cyklu, zajištění vhodného profilu zaměstnanců a zpětné vazby na základě získaných zkušeností. Tato potřebná zlepšení musí být zahrnutá v obecném rámci pro přechod k novému nástroji ENPI, který nahradí program MEDA od roku 2007. |
| --- | --- | --- |

47.

b)

Průběžné hodnocení programu MEDA, jež v roce 2005 provedli nezávislí odborníci, bylo v důležitých aspektech programu pozitivní, zejména v případě politického význam, směřování politiky, finančních výsledků v posledních pěti letech, nástrojů přeorientovaných na odvětvová opatření, úspěšného procesu decentralizace a aktualizace nařízení MEDA v roce 2000. Nicméně Komise si je vědoma toho, že některé aspekty vyžadují pozornost. To se týká poměrně nízké úrovně finančních zdrojů, rozdělení úkolů v programovacím cyklu, zajištění vhodného profilu zaměstnanců a zpětné vazby na základě získaných zkušeností. Tato potřebná zlepšení musí být zahrnutá v obecném rámci pro přechod k novému nástroji ENPI, který nahradí program MEDA od roku 2007.

ZÁVĚRY

| 50. | Program MEDA byl i v Maroku zaměřen na dané cíle, ačkoli se hledal způsob, jak uspokojit širší rozsah rozpoznaných a schválených potřeb. Nové programování, založené na zkušenostech a výsledcích z minulosti, bude zaměřeno zejména na sociální a hospodářský rozměr, na který se jasně odkazuje v akčním plánu. |
| --- | --- |

50.

Program MEDA byl i v Maroku zaměřen na dané cíle, ačkoli se hledal způsob, jak uspokojit širší rozsah rozpoznaných a schválených potřeb. Nové programování, založené na zkušenostech a výsledcích z minulosti, bude zaměřeno zejména na sociální a hospodářský rozměr, na který se jasně odkazuje v akčním plánu.

| 51. | Navzdory zpožděním, ke kterým došlo na začátku programu, částečně proto, že rámec právních předpisů pro program MEDA I byl připraven v pozdním termínu, se od roku 2000 situace u programu MEDA II významně zlepšila. Z toho vyplývá, že ještě nelze plně změřit konkrétní výsledky, protože mnohé projekty ještě nebyly dokončeny. |
| --- | --- |

51.

Navzdory zpožděním, ke kterým došlo na začátku programu, částečně proto, že rámec právních předpisů pro program MEDA I byl připraven v pozdním termínu, se od roku 2000 situace u programu MEDA II významně zlepšila. Z toho vyplývá, že ještě nelze plně změřit konkrétní výsledky, protože mnohé projekty ještě nebyly dokončeny.

| 55. | Zpoždění při provádění, ke kterým občas docházelo, jsou skutečně často spojena s dodržováním pravidel při zadávání veřejných zakázek. V závislosti na jejich povaze, dosahovala tato zpoždění 6 až 8 měsíců. Nicméně je vhodné připomenout, že tato zpoždění, která jsou občas považována za nadměrná, jsou následkem přísného dodržování zásad rovnosti a nediskriminace. Komise v poslední době vynaložila značné úsilí na zjednodušení a vypracovala praktickou příručku pro uzavírání smluv v oblasti vnější pomoci, která vstoupila v platnost dne 1. února 2006. |
| --- | --- |

55.

Zpoždění při provádění, ke kterým občas docházelo, jsou skutečně často spojena s dodržováním pravidel při zadávání veřejných zakázek. V závislosti na jejich povaze, dosahovala tato zpoždění 6 až 8 měsíců. Nicméně je vhodné připomenout, že tato zpoždění, která jsou občas považována za nadměrná, jsou následkem přísného dodržování zásad rovnosti a nediskriminace. Komise v poslední době vynaložila značné úsilí na zjednodušení a vypracovala praktickou příručku pro uzavírání smluv v oblasti vnější pomoci, která vstoupila v platnost dne 1. února 2006.

| 56. | Pravidlo d + 3 stanovené článkem 166 finančního nařízení představuje v podstatě dočasnou překážku v řízení vnější pomoci, pokud jde o jednotlivé smlouvy a úmluvy (s výjimkou auditu a hodnocení), protože zavádí podmínku, že finanční úmluvy musí být uzavřeny nejpozději tři roky ode dne vzniku rozpočtového závazku (lhůta n + 1 je zahrnuta ve lhůtě d + 3). Důsledky tohoto pravidla se poprvé projeví tento rok, s tím, že finanční nařízení vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2003.
  Je pravda, že se někdy má za to, že pravidlo d + 3 způsobuje určité obtíže při řízení vnější pomoci. Úprava tohoto pravidla by v každém případě vyžadovala úpravu finančního nařízení, což je akt Rady. V této souvislosti se danou otázku budou zabývat příslušné útvary Komise. |
| --- | --- |

56.

Pravidlo d + 3 stanovené článkem 166 finančního nařízení představuje v podstatě dočasnou překážku v řízení vnější pomoci, pokud jde o jednotlivé smlouvy a úmluvy (s výjimkou auditu a hodnocení), protože zavádí podmínku, že finanční úmluvy musí být uzavřeny nejpozději tři roky ode dne vzniku rozpočtového závazku (lhůta n + 1 je zahrnuta ve lhůtě d + 3). Důsledky tohoto pravidla se poprvé projeví tento rok, s tím, že finanční nařízení vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2003.

Je pravda, že se někdy má za to, že pravidlo d + 3 způsobuje určité obtíže při řízení vnější pomoci. Úprava tohoto pravidla by v každém případě vyžadovala úpravu finančního nařízení, což je akt Rady. V této souvislosti se danou otázku budou zabývat příslušné útvary Komise.

DOPORUČENÍ

| 58. | (první odrážka) Komise souhlasí s doporučením Soudního dvora. V rámci programování nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) budou strategické cíle stanoveny v souladu s akčními plány.
  Ve fázi programování jsou ukazatele zpravidla spojeny s programem vládní reformy. Ukazatele specifických výsledků jsou stanovovány v průběhu identifikační fáze a jsou základem pro monitorování a hodnocení.
  (druhá odrážka) Stanovení priorit v rámci nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) se bude zakládat na cílech evropské politiky sousedství (ENP) a prioritách akčního plánu ENP. Soudržnost bude zajišťována důrazem kladeným na reformy politik, právních předpisů a nařízení ve vybraných oblastech politické, hospodářské a sociální sféry v partnerských zemích. Podpora bude poskytována prostřednictvím omezeného množství programů.
  (třetí odrážka) Komise v poslední době vynaložila značné úsilí na zjednodušení a vypracovala praktickou příručku pro uzavírání smluv v oblasti vnější pomoci, která vstoupila v platnost dne 1. února 2006.
  Prioritou Komise zůstává hledání osvědčených postupů při řízení projektů. Analýza osvědčených postupů přinesla následující pohledy na úspěšnost projektu: projekt poskytuje ucelený přístup, disponuje velmi spolehlivou fungující spoluprácí a je dobře řízený. Poskytuje rovněž zpětnou kontrolu s cílem zabezpečit udržitelnost a poskytnout prostředky na obhajobu zájmů. Komise bude k dosažení těchto cílů nadále podporovat rostoucí úlohu partnerských zemí při výběru nejvhodnějších nástrojů a činností spolupráce. Na prováděcí úrovni bude Komise pokračovat a všude, kde to bude možné, i urychlovat přechod od tradičních projektů k opatřením na podporu odvětví, stejně jako zvyšovat spolupráci s občanskou společností. |
| --- | --- |

58.

(první odrážka) Komise souhlasí s doporučením Soudního dvora. V rámci programování nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) budou strategické cíle stanoveny v souladu s akčními plány.

Ve fázi programování jsou ukazatele zpravidla spojeny s programem vládní reformy. Ukazatele specifických výsledků jsou stanovovány v průběhu identifikační fáze a jsou základem pro monitorování a hodnocení.

(druhá odrážka) Stanovení priorit v rámci nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) se bude zakládat na cílech evropské politiky sousedství (ENP) a prioritách akčního plánu ENP. Soudržnost bude zajišťována důrazem kladeným na reformy politik, právních předpisů a nařízení ve vybraných oblastech politické, hospodářské a sociální sféry v partnerských zemích. Podpora bude poskytována prostřednictvím omezeného množství programů.

(třetí odrážka) Komise v poslední době vynaložila značné úsilí na zjednodušení a vypracovala praktickou příručku pro uzavírání smluv v oblasti vnější pomoci, která vstoupila v platnost dne 1. února 2006.

Prioritou Komise zůstává hledání osvědčených postupů při řízení projektů. Analýza osvědčených postupů přinesla následující pohledy na úspěšnost projektu: projekt poskytuje ucelený přístup, disponuje velmi spolehlivou fungující spoluprácí a je dobře řízený. Poskytuje rovněž zpětnou kontrolu s cílem zabezpečit udržitelnost a poskytnout prostředky na obhajobu zájmů. Komise bude k dosažení těchto cílů nadále podporovat rostoucí úlohu partnerských zemí při výběru nejvhodnějších nástrojů a činností spolupráce. Na prováděcí úrovni bude Komise pokračovat a všude, kde to bude možné, i urychlovat přechod od tradičních projektů k opatřením na podporu odvětví, stejně jako zvyšovat spolupráci s občanskou společností.

---