----

----

II Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

20.—21. huhtikuuta 2006 pidetty 426. täysistunto

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ’Nanotiede ja nanoteknologia: Toimintasuunnitelma Euroopalle 2005—2009’”

(2006/C 185/01)

Euroopan komissio päätti 7. kesäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 28. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 117 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Esipuhe

1.2   Määritelmät (2)

1.3   Päätelmät ja suositukset

2.   Perustelut

2.5   Nanotieteet ja nanoteknologia uusissa jäsenvaltioissa

2.6   Kansainvälinen kehys

3.   Huomioita

3.2   Unionin tasolla

3.3   Jäsenvaltioiden tasolla

3.4   Kansainvälisellä tasolla

3.5   Yritysten, työelämän ja kansalaisyhteiskunnan tasolla

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)EUVL C 157, 28.6.2005.

(2)  Ks. edellinen alaviite.

(3)  Komission jäsenen Philippe Busquinin haastattelu (tiivistelmä lehdistötiedotteessa IP/04/820, 29.6.2004).

(4)  Vrt. alaviite 2.

(5)  Milanon teknisen korkeakoulun mikro- ja nanoelektroniikan keskus, professori Alessandro Spinelli.

(6)  Ks. edellinen alaviite.

(7)  Nanoelektroniikkaan tehdyt investoinnit ovat nykyisin kuusi miljardia euroa, ja varat kohdennetaan seuraavasti: 1/3 nano- ja mikroelektroniikkaan, 1/3 diagnostiikkaan ja 1/3 materiaalitieteisiin (lähde: Euroopan komissio, tutkimuksen pääosasto).

(8)  Kreikan sanasta mimesis, joka tarkoittaa luonnon jäljittelyä.

(9)  Esimerkiksi siittiösolujen itsenäinen liikkuminen.

(10)EUVL C 65, 17.3.2006.

(11)  KOM(2005) 243 lopullinen ja KOM(2005) 24 lopullinen.

(12)  Vrt. Nanotechnologies and Nanosciences, Knowledge-based Multifunctional Materials & New Production Processes and Devices, esitetty Edinburgissa syyskuussa 2005 järjestetyllä Euronanofoorumilla.

(13)EUVL C 157, 28.6.2005.

(14)  Johtaviin huippuosaamiskeskuksiin kuuluvat Puolan tiedeakatemian fysiikan laitoksen molekyylitutkimuskeskus Desmol, korkeapainetutkimuskeskus ja Celdis-keskus; Unkarin tiedeakatemian KFKI-CMRC-tutkimuskeskus sekä kiinteän aineen fysiikan ja optiikan tutkimuskeskus; Latvian yliopiston kiinteän aineen fysiikan laitoksen älykkäiden materiaalien tutkimus- ja teknologiakeskus (Camart).

(15)  Yhteisöaloite Gate2Growth tarjoaa käyttöön palvelu- ja verkkopaketin, jonka avulla investoinnit ovat Euroopan laajuisten teemakohtaisten sijoittaja- ja välittäjäverkkojen, kuten I–TecNetin, kautta aiempaa nopeammin ja edullisemmin uusien innovatiivisten yritysten ulottuvilla.

(16)Minanet on verkossa käytettävissä oleva tietokanta mikrojärjestelmien ja nanoteknologian alalla toteutettavista eurooppalaisista tutkimushankkeista. Siihen sisältyy nanotieteitä ja nanoteknologiaa koskevia hankkeita Tšekissä, Puolassa, Slovakiassa, Unkarissa, Bulgariassa, Liettuassa, Latviassa, Kyproksessa ja Romaniassa.

(17)Lux Research and Technology Review on Nanotechnology, 2005.

(18)  Vrt.

(19)  http://cordis.europa.eu.int/nanotechnology; Euroopan komissio, tutkimuksen pääosasto, linja G4 (8.12.2005).

(20)Lux Research and Technology Review on Nanotechnology, 2005.

(21)  Kun ajatellaan nanotieteisiin ja nanoteknologiaan tehtyjä yksityisiä sijoituksia, noin 60 japanilaista yritystä investoi nanoteknologiaa koskevaan tutkimus- ja kehittämistoimintaan vuosittain noin 170 miljoonaa euroa, ja vuodesta 2003 lähtien summa on kasvanut 20 prosenttia.

(22)Samsung toi jo vuonna 2002 markkinoille 90 nanokokoluokan komponenttia sisältävän tuotteen (Flash Memory Chip).

(23)Beijin Report 2005 on Nanotech Development to 2010-2015.

(24)  Kiinan maailmanmarkkinaosuus tulee edellä mainitun kertomuksen mukaan olemaan vuonna 2010 yli 6 prosenttia ja vuonna 2015 16 prosenttia. Valmiiden tuotteiden kehittäminen riippuu merkittävästi nanobioteknologian ja nanotieteiden sovellutusten yhdistämisestä sekä kolmen suuren kansallisen tutkimuskeskuksen ja yli 20 nanoteknologialaitoksen soveltavasta tutkimuksesta.

(25)  Eurooppalainen tutkimusalue: kansallisten tai alueellisten tutkimustoimien parissa tehtävä yhteistyö ja koordinointi. Era-Net-ohjelmassa, jolla on 148 miljoonan euron rahoitus, järjestettiin tarjouskilpailuja kuuden kuukauden välein vuoteen 2005 asti. Ohjelmassa toteutetaan hankkeita, joihin osallistuu vähintään kolmen jäsenvaltion virallisia elimiä. Tulevia vuosia varten on käynnistetty Era-Net Plus -ohjelma, joka vahvistaa sitä edeltävää ohjelmaa.

(26)  Cost: tieteellisen ja teknisen tutkimuksen eurooppalainen yhteistyö.

(27)  ETS: Euroopan tiedesäätiö.

(28)  Eureka: Eurooppalainen markkinalähtöisen teknologian kehittämisaloite.

(29)  Vrt. Nanotechnology National Office, perustettu Yhdysvalloissa vuonna 2003 nanoteknologian kehittämistä koskevalla lailla.

(30)  CEN: Euroopan standardointikomitea. STAR: Standardointitutkimus.

(31)  ETSK on tyytyväinen yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston Innovaatiot-linjan laatimiin ja levittämiin esitteisiin ja CD-levyihin sekä kyseisten julkaisujen pedagogiseen materiaaliin, joka on suunnattu aiheesta kiinnostuneelle mutta sitä vain vähän tuntevalle yleisölle.

(32)  YHT: Yhteinen tutkimuskeskus.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

”Ehdotus: Neuvoston päätös yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan yhteisön seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007—2013)”

”Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007—2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ’Yhteistyö’”

”Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007—2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ’Ideat’”

”Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007—2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ’Ihmiset’”

”Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007—2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ’Valmiudet’”

”Ehdotus: Neuvoston päätös yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännessä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmassa (2007—2011)”

”Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännen ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2007—2011) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta”

KOM(2005) 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445 lopullinen

(2006/C 185/02)

Neuvosto päätti 14. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 166 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainituista aiheista

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 28. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Gerd Wolf ja apulaisesittelijä oli Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 132 ääntä puolesta ja 2 vastaan.

1   Tiivistelmä

2   Johdanto

3   Komission ehdotusten sisältö (10)

4   Komitean huomautuksia

4.2   Yhteistyö — ohjelman ydin

4.2.8   Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet.

4.2.9   Turvallisuus ja avaruus.

Sekä turvallisuus että avaruus ovat merkittäviä aiheita, joille komitea antaa tukensa.

4.6   Euratom-ohjelma

Tähän liittyen komitea viittaa ensiksi seitsemättä T&K-ohjelmaa ja Euratom-ohjelmaa koskevaan lausuntoonsa sekä ”Energia”-osaohjelmasta esittämiin huomautuksiinsa.

4.7   Yhteinen tutkimuskeskus

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM(2005) 119 lopullinen/2 – 2005/0043 COD – 2005/0044 CNS.

(2)EUVL C 65, 17.3.2006.

(3)EUVL C 157, 28.6.2005”Suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle” sekä EUVL C 65, 17.3.2006.

(4)  Vuoden 2005 hintojen perusteella laskettuna inflaatiota huomioimatta. Luvut eroavat sovelletun inflaatioindeksoinnin mukaan.

(5)  Vuoden 2005 hintojen perusteella.

(6)  Nykyisen arviot liikkuvat noin 49,5 miljardissa eurossa (esimerkiksi Frankfurter Allgemeine Zeitung, numero 11/2006, sivu 14).

(7)  Euroopan unionin neuvosto 1591505, CADREFIN 268, kohta 10, 19. joulukuuta 2005.

(8)  Lehdistötiedote IP/06/201, 22. helmikuuta 2006.

(9)  KOM(2005) 705 lopullinen.

(10)  Ks. myös EUVL C 65, 17.3.2006, kohta 3.

(11)EUVL C 157, 28.6.2005.

(12)EYVL C 241, 7.10.2002; EUVL C 28, 3.2.2006; EUVL C 65, 17.3.2006.

(13)  Katso edellinen alaviite.

(14)  Euratom-ohjelmaan liittyen ks. kohta 4.6.

(15)EUVL C 110, 30.4.2004.

(16)EUVL C 110, 30.4.2004 — ”Tutkijat eurooppalaisella tutkimusalueella: yksi ammatti, monta uraa”.

(17)EUVL C 65, 17.3.2006, kohta 4.12.2.

(18)  Ks. mm. alaviitteessä 16 mainitun asiakirjan kohtaa 5.6.

(19)EUVL C 65, 17.3.2006, kohta 4.13.2 ja EUVL C 110, 30.4.2004, kohta 5.1.5.

(20)EUVL C 302, 7.12.2004.

(21)EYVL C 133, 6.6.2003; EUVL C 110, 30.4.2004.

(22)  Ks. esimerkiksi Euroopan komission RTDinfo no. 47, tammikuu 2006.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä”

KOM(2005) 429 lopullinen — 2005/0191 COD

(2006/C 185/03)

Neuvosto päätti 16. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -jaosto antoi lausuntonsa 24. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Thomas McDonogh.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 134 ääntä puolesta ja 2 vastaan.

1.   Suositukset

2.   Johdanto

3.   Yleistä

4.   Erityishuomiot

Lainsäädännön toimeenpanossa tulisi ottaa huomioon seuraavaa

Bryssel 20. hutikuuta 2006

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi)”

KOM(2005) 505 lopullinen — 2005/0211 COD

(2006/C 185/04)

Neuvosto päätti 29. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli María Candelas Sánchez Miguel.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 137 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

2.   Perustelu

3.   Ehdotuksen pääkohdat

4.   Huomioita ehdotuksesta

5.   Erityistä

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Kohti meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskevaa strategiaa”, KOM(2002) 539 lopullinen.

(2)  Ks. tarkemmin komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ’Kohti meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskevaa strategiaa’” (esittelijä María Candelas Sánchez Miguel), EUVL C 133, 6.6.2003.

(3)  Johannesburgissa (26. elokuuta — 4. syyskuuta 2002) pidetyn huippukokouksen päätelmien I–IV luvuissa mainitaan joukko meri- ja kalastussopimuksia, merien saastumista koskevia sopimuksia ja tutkimussopimuksia. Ks. ETSK:n lausunto EUVL C 133, 6.6.2003.

(4)  KOM(2005) 505 lopullinen, 14. lokakuuta 2005.

(5)  Maaliskuun 23. päivänä 1998 tehdyllä neuvoston päätöksellä 98/392/EY hyväksytty Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimus.

(6)  Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus, päätös N:o 94/157/EY; Koillis-Atlantin meriympäristön suojelua koskeva yleissopimus, päätös N:o 98/249/EY; Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskeva yleissopimus, päätös N:o 77/585/ETY, muutettu vuonna 1995.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Teollisuuden muutosten hallinta rajaseuduilla Euroopan unionin laajentumisen jälkeen”

(2006/C 185/05)

EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Itävalta päätti 20. heinäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Teollisuuden muutosten hallinta rajaseuduilla Euroopan unionin laajentumisen jälkeen

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 22. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Marian Krzaklewski.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 69 ääntä puolesta ja 2 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

Osa 1: Tiivistelmä ETSK:n päätelmistä ja suosituksista

Puheenjohtajavaltio Itävalta esitti neuvoa-antavalle valiokunnalle ”teollisuuden muutokset” (CCMI) virallisen pyynnön laatia valmisteleva lausunto aiheesta ”Millaisia tulevaisuudennäkymiä teollisuuden muutokset ja EU:n laajentuminen avaavat raja-alueille ja miten ne vaikuttavat rajaseutuihin?”

Komitea katsoo, että alkaneen puheenjohtajakauden aikana tulee laatia erillinen ja tarkka määritelmä käsitteelle ”alue” rajaseuduista ja teollisuudesta puhuttaessa. Tulee ottaa erikseen huomioon alueet, joilla on yhteistä rajaa muiden kuin EU-maiden kanssa, sekä kiinnittää huomiota siihen, onko tämä naapurimaa ehdokasvaltio vai ei.

On selvitettävä, miten voidaan erottaa yhtäältä 1990-luvulla näillä alueilla tapahtuneiden muutosten vaikutukset ja toisaalta niiden muutosten vaikutukset, jotka johtuvat uusien maiden liittymisestä EU:hun. Lisäksi tulee arvioida, miten tehokkaasti yhteisön välineitä käytettiin näissä maissa ennen liittymistä ja sen jälkeen, sekä millä viiveellä EU:n politiikkaa noudatettiin näillä alueilla verrattuna muihin alueisiin.

Komitea katsoo, että tärkeä, jopa ratkaiseva tekijä, joka vaikuttaa teollisuuspolitiikan toteuttamiseen ja kehitykseen rajaseuduilla laajentuneessa Euroopassa, oli ja on edelleen näiden alueiden sidosryhmien mahdollisuus hyödyntää EU:n rakennerahastovaroja. Rakennerahastotoimien lisääminen näillä alueilla on ehdottoman tarpeellista. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eurooppalaisesta rajaseutuyhteistyöyhtymästä (ERY) tarjoaa uuden tilaisuuden tällä alalla. Komitea korostaa painokkaasti, että ERY:n kokoonpanoon on välttämätöntä sisällyttää talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmät sekä muut kansalaisyhteiskunnan asianomaisten organisaatioiden toimijat ja varsinkin oppilaitokset. Tällaisten oikeushenkilöiden perustaminen auttaisi lisäämään motivaatiota rajatylittävään yhteistyöhön sekä parantaisi näiden alueiden käsitystä itsestään omaehtoisina toimijoina ja kannustaisi niitä yhtenäistämään lainsäädäntöä.

Asianomaisten alueiden työmarkkinoiden kehitys on komitean mielestä yksi teollisuuden muutoksiin vaikuttava tekijä, jonka merkitystä ei saa aliarvioida. EU:ssa on vielä toistaiseksi työntekijöiden rajatylittävän liikkuvuuden esteitä. Komitea kehottaa jäsenvaltioita pohtimaan vakavasti, eikö siirtymäkausia voitaisi lyhentää. Tämä edellyttää työmarkkinaosapuolten osallistumista ja niiden kuulemista kaikilla asianomaisilla tasoilla. Teollisuuspolitiikkaan vaikuttavia välineitä tarkasteltaessa komitea korostaa yhteisen konsolidoidun yhtiöveropohjan mahdollisuutta.

Komitea korostaa lausunnossaan useaan otteeseen, että erityisen tärkeää teollisuuspolitiikan toteuttamiselle kyseisillä alueilla on työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen. Se on tärkeää sekä kehittyvän teollisuuspolitiikan toteuttamisessa että eri kansallisuusryhmien sekä etnisten ja kulttuuristen ryhmien välisiä suhteita koskevien ongelmien ratkaisemisessa.

Osa 2: Perustelut lausunnon tueksi

1.   Johdanto

2.   Yleistä — katsaus laajentuneen EU:n rajaseutujen tilanteeseen

3.   Erityistä

3.1   Rajaseutujen keskeisiä piirteitä laajentuneessa EU:ssa

3.2   Rajaseuduilla teollisuuden muutoksiin liittyvät kasvun ja integraation veturit

4.   Tiivistelmä ja päätelmät

Bryssel 21. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  A. Zölnerin puheenvuoro Puolan tasavallan senaatin ulkoasiainvaliokunnan 216. kokouksessa, Varsova, 26.10.2004..

(2)EYVL C 133, 31.5.1995.

(3)EYVL C 39, 12.2.1996.

(4)EYVL C 39, 12.2.1996.

(5)  Neuvoa-antavan valiokunnan ja EMCC:n järjestämä keskustelutilaisuus Bratislavassa 17.—18. lokakuuta 2005; Roberto Pedersinin ja Klára Fótin (ja muiden) alustukset.

(6)  KOM(2005) 532 lopullinen.

(7)  Rafał Lipniewicz: ”Jeden system dla wszystkich przedsiębiorców” [Sama järjestelmä kaikille yrityksille], Rzeczpospolita -sanomalehti, 27.7.2004, nro 174.

(8)  Mt.

(9)EUVL C 234, 22.9.2005.

(10)  Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tekemä selvitys aiheesta ”Alueellinen sosiaalinen pääoma Euroopassa – 2005”.

----

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljäsosan annetuista äänistä.

Kohta 3.2.2.1

”On erittäin tärkeää ratkaista, tuleeko oikeushenkilöiden verotus yhtenäistää ja miten veroperuste tulee määritellä: yrityksen virallisen kotipaikan mukaan (Home State Taxation — HST) vai yhteisen konsolidoidun yhtiöveropohjan mukaan (Common Corporate Consolidated Tax Base — CCCTB).”

Kohta 3.2.2.2

Poistetaan.

Kohta 3.2.2.3

Poistetaan.

Kohta 3.2.2.4

Poistetaan.

Perustelu

Mahdollisten veropoliittisten ratkaisujen käsittelyllä ei ole tekstin kannalta merkitystä eikä se kuulu tämän lausunnon tehtävään.

Äänestystulos

Puolesta 20

Vastaan 50

Pidättyi 3

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus muuttoliikkeitä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista”

KOM(2005) 375 lopullinen — 2005/0156 COD

(2006/C 185/06)

Neuvosto päätti 15. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 22. helmikuuta 2006. Esittelijä oli Sylvia Sciberras.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 131 puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

2.   Tilastotiedon merkitys lainsäädäntökehyksessä

3.   Muuttoliiketilastot

4.   Tilastotiedon hyödyt

5.   Maahanmuuttajien kansainvälisen suojelun varmistamisen tärkeys

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  1 artiklan b alakohta.

(2)  ETSK:n 19. tammikuuta 2006 antama lausunto ”Perusoikeudet ja oikeusasiat”, esittelijä Brenda King (EUVL C 69, 21.3.2006).

ETSK:n 14. helmikuuta 2006 antama lausunto ”Maahanmuuttovirtojen hallinta” (EUVL C 88, 11.4.2006), esittelijä An Le Nouail Marlière.

ETSK:n 14. joulukuuta 2005 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston päätös terrorismin ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007—2013” (EUVL C 65, 17.3.2006), esittelijä Miguel Angel Cabra de Luna.

(3)  Puheenjohtajavaltion päätelmien kohta 30.

(4)  III-267 artiklan 5 kohta.

(5)  ETSK:n 9. kesäkuuta 2005 antama lausunto aiheesta ”Vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta”, esittelijä Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 286, 17.11.2005).

(6)  Ks. alaviite 5, kohta 1.5.

(7)  Mackey, Allan (Senior Immigration Judge, Yhdistynyt kuningaskunta): komission teknisen avun tiedonvaihtotoimiston (TAIEX) seminaarissa Maltalla 15.—16. joulukuuta 2005 esitetty asiakirja ”Policies serving migratory purposes and the need to assure protection to asylum seekers and refugees”.

(8)  ETSK:n 7. marraskuuta 2001 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista”, esittelijät Dario Mengozzi ja Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 48, 21.2.2002).

(9)  ETSK:n 13. toukokuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista siitä, milloin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, ja näiden henkilöiden asemasta”, esittelijä: An Le Nouail Marlière (EYVL C 221, 17.9.2002).

(10)  ETSK:n 6. huhtikuuta 2001 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi pakolaisaseman myöntämistä tai peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista”, esittelijä: Melícias López (EYVL C 193, 10.7.2001).

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus tuomioistuimen toimivallasta, sovellettavasta lainsäädännöstä, tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta ja yhteistyöstä elatusapuun liittyvissä asioissa”

KOM(2005) 649 lopullinen — 2005/0259 CNS

(2006/C 185/07)

Neuvosto päätti 13. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Daniel Retureau.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 133 ääntä puolesta ja 3 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Komitean lausunnon pääsisältö

2.   Komission ehdotus

2.1   Ehdotuksen tausta ja kansainvälinen ulottuvuus

2.2   Asetusehdotuksen tavoitteet

2.3   Ehdotetun asetuksen sisältö

3.   Yleistä

4.   Erityistä

4.1   Ehdotetun asetuksen 3 artikla

ETSK katsoo, että tuomioistuimen toimivalta on määriteltävä ensi sijassa elatusapuun oikeutetun vakituisen asuinpaikkakunnan mukaan. Komitea ehdottaakin, että alakohtien a ja b järjestystä muutetaan.

4.2   Ehdotetun asetuksen 15 artikla

Komitean käsityksen mukaan elatusapuun oikeutetulla on aina oltava oikeus vedota lainsäädäntöön, jonka nojalla hänelle on myönnetty oikeus elatusapuun. Siksi ei voida hyväksyä lainsäädäntöä, jonka nojalla kyseinen oikeus voitaisiin evätä, ellei siihen ole asetuksessa hyväksyttyä pakottavaa oikeusjärjestyksen perusteisiin liittyvää syytä.

4.3   Ehdotetun asetuksen 35 artikla

Komitean mielestä pankkitilin tilapäistä jäädyttämistä koskeva määräys ei voi olla totaalinen, vaan se on rajoitettava koskemaan elatusavun maksamisen kannalta välttämätöntä summaa, sillä muussa tapauksessa on olemassa vaara, että tilin haltijalla ei ole väliaikaisesti käytettävissään elämiseen tarvittavia varoja ennen kuin varoista on tehty päätös. Komitea katsoo, että määräys on tarkoitusperäänsä nähden selvästi suhteeton.

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Tuomioistuimen toimivallasta, tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annettu asetus N:o 44/2001/EY.

(2)  KOM(2004) 254 lopullinen.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvosto direktiivi lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyden parantamisesta”

KOM(2005) 507 lopullinen — 2005/0214 COD

(2006/C 185/08)

Neuvosto päätti 15. joulukuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Ursula Engelen-Kefer.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 103 puolesta, 19 vastaan 11:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Komitean päätelmät ja suositukset

2.   Johdanto

Euroopan komissio esitti 20. lokakuuta 2005 ehdotuksensa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyden parantamisesta. Komissio perustelee ehdotusta sillä, että lisäeläkejärjestelmillä on yhä suurempi merkitys vanhuusiän toimeentulon turvaamisessa, joten niistä aiheutuvat liikkuvuuden esteet on poistettava. Tarkoituksena on poistaa esteet, jotka haittaavat työpaikan vaihtamista sekä jäsenvaltioiden välillä että jäsenvaltioiden sisällä.

3.   Komission ehdotuksen pääsisältö

3.8   Voimaansaattaminen

Jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi voimaan viimeistään 1. heinäkuuta 2008.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin saada 60 kuukauden lisäajan (1. päivästä heinäkuuta 2008 lähtien) lyhentääkseen eläkeoikeuksien saamiseksi vaaditun odotusajan kahteen vuoteen. Lisäajan soveltamiseksi on esitettävä erityiset perusteet.

4.   Yleisarvio

5.   Huomioita yksittäisistä säännöksistä

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraava muutosehdotus, joka sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskusteluissa.

Kohta 4.10

Lisätään seuraava uusi kohta kohdan 4.10 jälkeen:

”4.10.1   Ehdotus, jonka mukaan direktiivin perusajatus olisi eläkepääoman siirtäminen työpaikkaa vaihdettaessa, ei ole aina tarkoituksenmukainen. Olisi parempi turvata mahdollisuus koota yhteen ansaitut eläkeoikeudet samalla tavoin kuin yleisen eläkeoikeuden tapauksessa asetuksen 1408/71 mukaisesti.”

Perustelu

Käytännön syistä on suositeltavaa soveltaa samoja periaatteita eri julkisten eläkejärjestelmien ja lisäeläkejärjestelmien yhdistämiseen.

Äänestystulos

Puolesta 49

Vastaan 54

Pidättyi äänestämästä 19

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008)”

KOM(2005) 467 lopullinen — 2005/0203 (COD)

(2006/C 185/09)

Neuvosto päätti 16. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Ágnes Cser.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 79 ääntä puolesta ja 39 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Ehdotetun päätöksen keskeinen sisältö

Ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi (KOM(2005) 467 lopullinen) tavoitteena on julistaa vuosi 2008 kulttuurienvälisen vuoropuhelun eurooppalaiseksi teemavuodeksi.

Ehdotus liittyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission esittämään strategiaan. Sen tavoitteena on eurooppalaisen teemavuoden myötä tukea yhteisten strategisten tavoitteiden saavuttamista ja nostaa ihmisoikeuksien tiedostaminen ja omaksuminen sekä jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason yhteistyö yhteisön tasolle. Näin pyritään edistämään Euroopan kansalaisuuden syntymistä.

Kulttuurienvälinen vuoropuhelu tulee nähdä välineenä, jolla voidaan helpottaa unionin tärkeimpien strategisten tavoitteiden saavuttamista. Jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallistason yhteistyön lisäksi kulttuurienvälistä vuoropuhelua on käytävä koko unionissa ja osana unionin naapuruuspolitiikkaa eri yhteiskunnallisten, taloudellisten ja ammatillisten ryhmien sekä yksilöiden kesken.

1.1   Ehdotuksen yleiset tavoitteet

Ehdotuksen yleiset tavoitteet ovat seuraavat:

1.2   Ehdotuksen eritystavoitteet

Kulttuurienvälisen vuoropuhelun käynnistämiseen tähtäävän ehdotuksen erityistavoitteina on

2.   Yleistä

3.   Erityistä

4.   Eri tapojen, perinteiden ja kulttuurien tukeminen

5.   Koordinointi muiden ohjelmien kanssa

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  ETSK:n 15. maaliskuuta 2006 aiheesta ”Kulttuurin sosiaalinen ulottuvuus” antama lausunto, esittelijä Daniel Le Scornet (SOC/191).

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtajan Anne-Marie Sigmundin työohjelma toimikaudeksi 2004—2006 sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtajan Anne-Marie Sigmundin työohjelman toimikaudeksi 2004—2006 vuotuistarkistus.

(3)  ETSK asettui kannattamaan tätä näkemystä 15. maaliskuuta 2006 aiheesta ”Matkailu ja kulttuuri: kaksi kasvun vauhdittajaa” antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (esittelijä: Patrizio Pesci).

(4)  ETSK:n 14. helmikuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Euroopan vammaisten teemavuoden täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista”, esittelijä: Gunta Anča (EUVL C 88, 11.4.2006).

(5)”The cultural wealth of the world in its diversity in dialogue”, UNESCOn yleiskokouksen 2. marraskuuta 2001 Pariisissa hyväksymä kulttuurista moninaisuutta koskeva yleismaailmallinen julistus.

(6)  Unescon yleiskokouksen hyväksymä, lokakuu 2005.

(7)  Käynnissä on aloitteita, joissa on mukana unionin ulkopuolisia maita: ”Thswane University of Technology” stipendi (Etelä-Afrikka), ”West-Virginia Scholarship” (USA), teknisen alan opiskelijavaihto-ohjelma GE4 (USA, Latinalainen Amerikka, Aasia) jne.

(8)  Anna Lindh -säätiö perustettiin edistämään Euroopan ja Välimeren alueen kansojen keskinäistä ymmärrystä ja kunnioitusta, ja se liittyy Barcelonan prosessin toimintasuunnitelmaan.

(9)  EuromedCafé on Fondazione Laboratorio Mediterraneo -säätiön ylläpitämä Internet-sivusto, jonka tavoitteena on toimia pontimena Euroopan ja Välimeren alueen kansojen välisen vuoropuhelun ja kanssakäymisen uudistamiselle.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ’Vammaisten tilanne laajentuneessa Euroopan unionissa: eurooppalainen toimintasuunnitelma 2006—2007’”

KOM(2005) 604 lopullinen

(2006/C 185/10)

Euroopan komissio päätti 28. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Tatjana Greif.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 55 puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

2.   Johdanto

3.   Nykytilanne

Yleiskatsaus

3.6   Työllisyyden edistäminen

3.7   Vammaisten integroiminen yhteiskuntaan

4.   EU:n vammaistoimintasuunnitelma 2006–2007

4.5   Toisen vaiheen ensisijaiset toimintakohteet

4.6   Aktiivisuuteen kannustaminen

4.7   Laadukkaiden tuki- ja hoitopalveluiden saatavuuden parantaminen

4.8   Tavaroiden ja palveluiden esteettömän saatavuuden edistäminen

4.9   EU:n analysointikyvyn parantaminen

Yhtäläisten mahdollisuuksien eurooppalainen teemavuosi 2007 tarjoaa komissiolle ainutlaatuisen tilaisuuden ottaa vastuu vammaisiin kohdistuvaa syrjintää koskevan lainsäädännön tasapainottamisesta/yhdenmukaistamisesta kaikkialla EU:ssa ja ryhtyä toimiin silloin, kun säädöksiä rikotaan.

ETSK jää odottamaan vammaistoimintasuunnitelmasta vuonna 2008 laadittavaa seuraavaa kaksivuotisraporttia.

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Monet edustukselliset kansalaisjärjestöt vaativat, että vammaisilla olisi oltava oikeus henkilökohtaiseen apuun, mikä voitaisiin toteuttaa suoran rahoitustuen muodossa. Se on edellytys rakenteelliselle siirtymiselle takaamaan perusluonteiset ihmisoikeudet.

(2)  KOM(2003) 650 lopullinen.

(3)  EU:n vammaistoimintasuunnitelma.

(4)  Eurostatin julkaisussa Employment of Disabled People 2002 todetaan, että 16—64-vuotiaista 44,6 miljoonaa — eli koko väestöstä joka kuudes (15,7 %) — sanoi kärsivänsä pitkäaikaisesta terveysongelmasta tai vammasta.

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista”, 14. helmikuuta 2006, esittelijä Gunta Anca. (EUVL, C 88, 11.4.2006).

ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille: eurooppalainen toimintasuunnitelma”, 25. helmikuuta 2004, esittelijä Miguel Ángel Cabra de Luna (EUVL, C 110, 30.4.2004).

ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Tavoitteena oikeudellisesti sitova Yhdistyneiden Kansakuntien asiakirja vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi”, 26. maaliskuuta 2003, esittelijä Miguel Ángel Cabra de Luna (EUVL, C 133, 6.6.2003).

ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Vammaisten integroituminen yhteiskuntaan”, 17. heinäkuuta 2002, esittelijä Miguel Ángel Cabra de Luna (EYVL, C 241, 7.10.2002).

ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätös Euroopan vammaisten teemavuodesta 2003”, 17. lokakuuta 2001, esittelijä Miguel Ángel Cabra de Luna (EYVL, C 36, 8.2.2002).

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille: eurooppalainen toimintasuunnitelma”, 25. helmikuuta 2004, esittelijä Miguel Ángel Cabra de Luna (EUVL, C 110, 30.4.2004).

(7)  Kansainvälinen yleissopimus vammaisten oikeuksista, YK, New York 2006 (työasiakirja).

(8)  Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002, Eurostat 26/2003.

(9)  Palkkoihin verrattuna oletetusti suuremmat sosiaalietuudet ja työntekoa aloitettaessa riski etuuksien menettämisestä.

(10)  Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002, Eurostat 26/2003.

(11)  Vammaisista 57 % on vammautunut työikäisinä.

(12)  Direktiivi EY/2000/78, 27. marraskuuta 2000.

(13)  Neuvoston päätös, tehty 12. heinäkuuta 2005, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista. Vammaiskysymysten valtavirtaistaminen Euroopan työllisyysstrategiassa: http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/index_en.htm.

(14)  Komission asetus (EY) N:o 2204/2002.

(15)  CEEP, UNICE/UEAPME ja EAY 2004: Report on social partners actions in Member States to implement employment guidelines.

(16)  2000/750/EY: neuvoston päätös, tehty 27 päivänä marraskuuta 2000, syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta (vuosiksi 2001-2006).

(17)  Ks. alaviite 5.

(18)  Tiedonanto aiheesta ”Esteetön tietoyhteiskunta (eAccessibility)”, KOM(2005) 425 lopullinen, 13. syyskuuta 2005.

(19)  Aloitteet yhdenmukaistaa tieto- ja viestintätekniikan saatavuusvaatimukset; verkkosivustojen esteettömyyttä koskevat suuntaviivat; eurooppalainen opetussuunnitelma ”Design for All”.

(20)  EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa mainitut syrjinnän perusteet.

(21)  Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeva yhteinen raportti 2006 (KOM(2006) 62 lopullinen).

(22)  Itävalta, Suomi, Saksa ja Luxemburg.

(23)  Vrt. EU:n perusoikeuskirjan 26 artikla: ”Unioni tunnustaa vammaisten oikeuden päästä osallisiksi toimenpiteistä, joilla edistetään heidän itsenäistä elämäänsä, yhteiskunnallista ja ammatillista sopeutumistaan sekä osallistumistaan yhteiskuntaelämään, ja kunnioittaa tätä oikeutta.”

(24)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista”, 14. helmikuuta 2006, esittelijä Gunta Anca. (EUVL, C 88, 11.4.2006).

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007—2013”

KOM(2005) 299 lopullinen — SEK(2005) 904

(2006/C 185/11)

Euroopan komissio päätti 5. heinäkuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 23. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Bruno Vever.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 47 ääntä puolesta ja 0 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

2.   Johdanto

3.   Huomioita koheesiopolitiikan haasteista vuosina 2007—2013

4.   Huomioita koheesiopolitiikalle vuosiksi 2007—2013 asetetuista keskeisistä tavoitteista

5.   Huomioita vuosina 2007—2013 toteutettavaan koheesiopolitiikkaan varatuista välineistä

6.   Huomioita rahastotoimien yhdistämisestä jäsenvaltioiden ja alueiden politiikkoihin

7.   Talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osallistumista koskevia huomioita

Bryssel 21. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  ETSK:n lausunnot rahastojen yleisistä säännöksistä, koheesiorahastosta ja aluekehitysrahastosta, EUVL C 255, 14.10.2005, s. 79, 88 ja 91.

(2)  ETSK:n lausunto: EUVL C 255, 14.10.2005, s. 76.

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen – Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013”, EUVL C 74, 23.3.2005, s. 32.

(4)EYVL C 125, 27.5.2002, s. 100.

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi palveluista sisämarkkinoilla”, EUVL C 221, 8.9.2005, s. 113.

(6)  Ks. lausunnon kohta 4.3.3.

(7)  ”Yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston laatima tiedonanto aiheesta ”Yhteissääntelyn ja itsesääntelyn nykytilanne yhtenäismarkkinoilla”.

(8)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Ajanmukainen teollisuuspolitiikka”, EUVL C 110, 9.5.2006.

(9)EUVL C 10, 14.1.2004, s. 21.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien kansainvälisten sopimusten vaikutukset Euroopan teollisuuden muutosprosesseihin”

(2006/C 185/12)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 10. helmikuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien kansainvälisten sopimusten vaikutukset Euroopan teollisuuden muutosprosesseihin.

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 30. tammikuuta 2006. Esittelijä oli Josef Zbořil ja apulaisesittelijä Pavel Činčera.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 79 puolesta, 11 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto: kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat EU:n tavoitteet

2.   Keinot kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi

3.   Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanon ja ilmastonmuutosten rajoittamiseen tähtäävän politiikan edellyttämien toimenpiteiden vaikutukset teollisuuden muutoksiin

4.   Päätelmät ja suositukset

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Ks. IPCC:n työryhmän III raportti Climate Change 2001: Mitigation, Technical Summary, s. 61.

(2)  Ks. asiakirja ”Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen torjuminen”, KOM(2005) 35 lopullinen, 9. helmikuuta 2005, s. 15.

(3)EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

(4)EYVL L 283, 27.10.2001, s. 33.

(5)EUVL L 123, 17.5.2003, s. 42.

(6)EUVL L 52, 21.2.2004, s. 50.

(7)EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.

(8)  KOM(2003) 492 lopullinen.

(9)  30. syyskuuta 2002 annettu neuvoston päätös 2002/835/EY.

(10)  KOM(2005) 119 lopullinen, 6. huhtikuuta 2005.

----

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraava muutosehdotus sai yli neljänneksen annetuista äänistä, mutta se hylättiin keskustelussa.

Kohta 4.13

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Komitean mielestä hiilen eliminoiminen sähkön- ja lämmöntuotannosta on toinen tehokas keino vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Tällöin on erityisesti tuettava ydinenergian tuotantoa, aurinkosähkön tuotantoa ja vetyteknologiaa, varsinkin niiden tutkimusta ja kehittämistä sekä tuotanto- ja käyttöjärjestelmien turvallisuuden tehostamista. — —”

Perustelu

Ydinenergian poistaminen tuettavien energiamuotojen joukosta on seurausta kohtaan 2.6 tehdystä muutosehdotuksesta.

Äänestystulos

Puolesta 25

Vastaan 54

Pidättyi äänestämästä 12

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kuluttajapolitiikan oikeudellinen kehys”

(2006/C 185/13)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 10. helmikuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta Kuluttajapolitiikan oikeudellinen kehys.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 28. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Jorge Pegado Liz.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 45 ääntä puolesta ja 26 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

2.   Johdanto: oma-aloitteisen lausunnon tavoite

3.   Kuluttajapolitiikan oikeudellinen kehys

4.   Onko 153 artikla asianmukainen oikeusperusta yhteisön kuluttajapolitiikalle?

5.   Tavoitteet, periaatteet ja kriteerit kuluttajapolitiikan oikeusperusta määrittelemiseksi

6.   Päätelmä: uutta oikeusperustaa koskeva ehdotus

Edellä esitettyjen tietojen pohjalta tehdään seuraavasti muotoiltu ehdotus:

153 artikla

”1.   Yhteisön kuluttajapolitiikalla on seuraavat tavoitteet:

2.   Yhteisön kuluttajansuojapolitiikalla pyritään varmistamaan suojan korkein mahdollinen taso. Kuluttajansuojapolitiikka perustuu seuraaviin periaatteisiin:

3.   Kuluttajansuojaa koskevat vaatimukset otetaan huomioon yhteisön muita politiikkoja ja muuta toimintaa määriteltäessä ja toteutettaessa.

4.   Kuluttajansuoja-alan toimien laatimisessa yhteisö ottaa huomioon seuraavat seikat:

153 a artikla

1.   Neuvosto vahvistaa 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen ja talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan 153 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Näitä toimenpiteitä tarkistetaan säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa, että ne takaavat edelleenkin kuluttajansuojan korkean tason.

2.   Yhdenmukaistamistoimenpiteet, jotka on vahvistettu 1 kohdan mukaisesti, eivät estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa ja toteuttamasta tiukempia suojatoimia. Näiden toimien on oltava sopusoinnussa tämän sopimuksen kanssa. Niistä ilmoitetaan komissiolle.

3.   Komissio päättää kuuden kuukauden kuluessa 3 kohdassa tarkoitetusta ilmoituksesta kansallisen toimenpiteen hylkäämisestä mainiten perusteluissa erityisesti sen, muodostaako toimenpide esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. Jos päätöstä ei tehdä kyseisen määräajan kuluessa, toimenpide katsotaan hyväksytyksi, paitsi jos asian monimutkaisuus vaatii määräajan pidentämistä korkeintaan vuoteen, jolloin jäsenvaltio saa asiasta ilmoituksen ensimmäisten kuuden kuukauden aikana.

4.   Komissio varmistaa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toimenpiteiden tehokkaan toteuttamisen kuluttajien oikeuksien ja etujen edistämiseksi. Jäsenvaltioiden on erityisesti ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin

5.   Jäsenvaltioiden sisäisen oikeuden tai Euroopan komission asianmukaisesti tunnustamien kuluttajajärjestöjen katsotaan kuuluvan tämän artiklan ja 153 artiklan mukaisesti toteutettujen toimenpiteiden kohderyhmään sopimuksen 230 artiklan mukaisesti.”

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Kuten ETSK on tuonut esille mm. lausunnossaan aiheesta ”Kuluttajapolitiikka EU:n laajentumisen jälkeen”, EUVL C 221, 8.9.2005. Myös Euroopan parlamentti toteaa samoin mietinnössään kuluttajien etujen edistämisestä ja suojelusta uusissa jäsenvaltioissa (esittelijä Henrik Dam Kristensen, PE-359.904/02-00). Asian huomioonottaminen voitaisiin varmistaa entistä paremmin myös kehittämällä täydentävästi itsesääntelyä, yhteissääntelyä ja vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä.

(2)  Tämä tulee selkeästi esille uudessa, 11. toukokuuta 2005 annetussa sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevassa direktiivissä 2005/29/EY (EUVL L 149, 11.6.2005) ja yhteisön toimintaohjelmassa terveyden ja kuluttajansuojan alalla (2007–2013) (KOM(2005) 115 lopullinen). Kuvaavaa on myös se, että ehdotus asetukseksi myynninedistämisestä sisämarkkinoilla vedettiin pois (KOM(2005) 462 lopullinen, 27.9.2005).

(3)  Lokakuun 14. päivänä 2005 järjestettyyn kuulemiseen osallistuivat Carlos Almaraz (UNICE), professori Thierry Bourgoignie (Quebecin yliopisto, Montreal), Nuria Rodríguez (Euroopan kuluttajaliitto), Denis Labatut ja Kalliopi Spyridaki (UGAL – Union of Groups of Independant Retailers of Europe), Jon-Andreas Lange (Norjan kuluttajaneuvosto Forbrukerrådet), William Vidonja (Euroopan vakuutuskomitea CEA), Patrick von Braunmühl (Verbraucherzentrale Bundesverband – vzbv) ja J.J. van Breemen (VNO NVW).

Lisäksi muutamalle kymmenelle oikeusoppineelle ja tiedemaailman edustajalle eri puolille Eurooppaa lähetettyyn kyselyyn saatiin kirjallisia kommentteja seuraavilta henkilöiltä: professori Thierry Bourgoignie (Quebecin yliopisto, Montreal), professori Jean Calais-Auloy (oikeus- ja taloustieteellinen tiedekunta, Montpellier'n yliopisto), Stephen Crampton, (Which?), professori Mário Frota (APDC – Associação Portuguesa de Direito do Consumo), Cornelia Kutterer (Euroopan kuluttajaliitto), Jon-Andreas Lange (Norjan kuluttajaneuvosto Forbrukerrådet), René-Claude Mäder (CLCV – Consommation, Logement et Cadre de Vie), professori Stephen Weatherill (ECLG – European Consumer Law Group), professori Hans Micklitz (Institut für Europäisches Wirtschafts- und Verbraucherrecht, Bambergin yliopisto), Gaëlle Patetta (UFC–Que Choisir), professori Norbert Reich (Fachbereich Rechtswissenschaften, Bremenin yliopisto). Kommentteja saatiin myös UNICE:lta ja EuroCommerce-järjestöltä.

(4)  Kyseisen artiklan lisäksi kuluttajapolitiikan perustana on myös EU:n perustamissopimuksen muita määräyksiä, joista voidaan mainita heti johdanto-osassa jäsenvaltioille esitetty vetoomus ”edistää kansojensa taloudellista ja sosiaalista edistystä ottaen huomioon kestävän kehityksen periaatteen ja osana sisämarkkinoiden toteutumista” sekä ottaa käyttöön yhteinen kansalaisuus maidensa kansalaisille. Lisäksi voidaan mainita perustamissopimuksen 2 ja 6 artikla sekä 2 artikla, 3 artiklan 1 kohdan t alakohta, 17 artiklan 2 kohta, 33 artiklan 1 kohdan e alakohta, 34 artiklan 2 kohdan toinen alakohta, 75 artiklan 3 kohdan toinen alakohta, 81 artiklan 3 kohta sekä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohta sellaisena kuin se on muutettuna Nizzan sopimuksella.

(5)  Yhteisöjen tuomioistuin, 5. lokakuuta 2000, Saksan liittotasavalta vastaan Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto, asia C-376/98, oikeustapauskokoelma 2000 sivu I-8419. Ks. erityisesti tuomion kohdat 76–89.

(6)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 20. lokakuuta 1977, SA Roquette Frères, asia 29/77, oikeustapauskokoelma 1977, sivu 1835.

(7)  Asia C-376/98, oikeustapauskokoelma 2000 sivu I-8498, Saksan liittotasavalta vastaan Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto.

----

LIITE I

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat äänestyksessä vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 1.3

Poistetaan koko kohta.

Perustelu

Kohdassa 1.3 esitetään painava väite: ”Maastrichtin sopimuksen jälkeen kuluttajansuojapolitiikan toimien uudeksi oikeusperustaksi Euroopan unionissa tuli 129 a artikla, joka osoittautui pian riittämättömäksi täysipainoisen politiikan kehittämiseksi alaa varten.” Tällaisen vakavan arvostelun tueksi ei löydy minkäänlaisia todisteita.

Äänestystulos

Puolesta 23

Vastaan 39

Pidättyi 5

Kohta 1.4

Poistetaan koko kohta.

Perustelu

Kohdassa 1.4 esitetään painava väite: ”Se, että tätä oikeusperustaa ei vuosien saatossa sovellettu paljoakaan, osoitti, ettei se ollut asianmukainen ja tehokas oikeusperusta kuluttajien etuja suojelevan todellisen yhteisöntason politiikan edistämiseksi”. Tällaisen vakavan arvostelun tueksi ei löydy minkäänlaisia todisteita.

Äänestystulos

Puolesta 23

Vastaan 39

Pidättyi 5

Kohta 1.5

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan.

Perustelu

Kohta sisältää jyrkän toteamuksen: ”Amsterdamin sopimuksen uuden 153 artiklan mukanaan tuomilla muutoksilla ei pystytty korjaamaan esille tulleita puutteita. Euroopan perustuslain hyväksymistä varten ehdotetut tekstit eivät myöskään tuoneet ratkaisua näihin kysymyksiin.” Tällaiselle ankaralle kritiikille ei anneta mitään perusteita.

Äänestystulos

Puolesta 23

Vastaan 39

Pidättyi 5

Kohta 4.6.1

Poistetaan koko kohta.

Perustelu

Kyseisen kohdan mukaan kuluttajansuojapolitiikan tulee kuulua EU:n toimivaltaan. Siinä tapauksessa jäsenvaltioilla ei enää olisi mahdollisuutta laatia parempia sääntöjä kuluttajien aseman turvaamiseksi.

Äänestystulos

Puolesta 26

Vastaan 35

Pidättyi 8

Kohta 4.6.7

Poistetaan kohta kokonaan.

Perustelu

Kuluttajajärjestöille ei tulisi antaa mahdollisuutta vedota suoraan tuomioistuimeen. Muuten kaikki etujärjestöt voisivat nostaa tuomioistuimessa kanteita jäsentensä nimissä, ja tällainen oikeus voisi johtaa tilanteisiin, joita on mahdoton hyväksyä (esimerkkejä on saatu Yhdysvalloissa nostetuista ryhmäkanteista).

Äänestystulos

Puolesta 30

Vastaan 38

Pidättyi 4

Kohta 5.4.1

Poistetaan tekstiä seuraavasti:

Perustelu

Kuluttajajärjestöille ei tulisi antaa mahdollisuutta vedota suoraan tuomioistuimeen. Muuten kaikki etujärjestöt voisivat nostaa tuomioistuimessa kanteita jäsentensä nimissä, ja tällainen oikeus voisi johtaa tilanteisiin, joita on mahdoton hyväksyä (esimerkkejä on saatu Yhdysvalloissa nostetuista ryhmäkanteista).

Äänestystulos

Puolesta 30

Vastaan 40

Pidättyi 3

Kohta 5.4.4

Poistetaan viimeinen virke.

”Tietyt parametrit on otettava huomioon erityisesti silloin, kun laaditaan toimenpiteitä. Suojan korkean tason käsitteessä otetaan huomioon muun muassa käytettävissä olevat sosioekonomiset tiedot, joiden avulla voidaan määritellä täsmällisesti kuluttajien käyttäytyminen markkinoilla olevia tuotteita ja palveluja hankittaessa ja niitä käytettäessä. Myös yhteiskanteet on tunnustettava selkeästi.”

Perustelu

Kuluttajajärjestöille ei tulisi antaa mahdollisuutta vedota suoraan tuomioistuimeen. Muuten kaikki etujärjestöt voisivat nostaa tuomioistuimessa kanteita jäsentensä nimissä, ja tällainen oikeus voisi johtaa tilanteisiin, joita on mahdoton hyväksyä (esimerkkejä on saatu Yhdysvalloissa nostetuista ryhmäkanteista).

Äänestystulos

Puolesta 27

Vastaan 42

Pidättyi 4

Kohta 5.4.6

Poistetaan kohta kokonaan.

Perustelu

Kuluttajajärjestöille ei tulisi antaa mahdollisuutta vedota suoraan tuomioistuimeen. Muuten kaikki etujärjestöt voisivat nostaa tuomioistuimessa kanteita jäsentensä nimissä, ja tällainen oikeus voisi johtaa tilanteisiin, joita on mahdoton hyväksyä (esimerkkejä on saatu Yhdysvalloissa nostetuista ryhmäkanteista).

Äänestystulos

Puolesta 26

Vastaan 44

Pidättyi 2

Kohta 6

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan.

Perustelu

Kohta 6 sisältää kunnianhimoisen ehdotuksen kuluttajapolitiikan uudeksi oikeusperustaksi. Kuten kohtia 1.3, 1.4 ja 1.5 koskevissa muutosehdotuksissa todetaan, lausunnossa ei esitetä riittävästi perusteluja tällaisten muutosten tarpeellisuudelle. Sen sijaan että lausunnossa esitetään laajoja muutoksia kuluttajapolitiikan nykyiseen oikeusperustaan, siinä tulisi perustella selkeästi, miksi uuden oikeusperustan tulisi olla ensisijaisena tavoitteena, kun EY:n perustamissopimuksen tekstiä seuraavan kerran tarkistetaan.

Äänestystulos

Puolesta 23

Vastaan 39

Pidättyi 5

Kohta 6, 153 artikla

Poistetaan artiklan 4 kohdan viimeinen luetelmakohta.

”tehokas kanneoikeus silloin, kun kuluttajien oikeuksia tai etuja loukataan, erityisesti siten, että tunnustetaan yhteistä etua koskevat toimet”

Perustelu

Kuluttajajärjestöille ei tulisi antaa mahdollisuutta vedota suoraan tuomioistuimeen. Muuten kaikki etujärjestöt voisivat nostaa tuomioistuimessa kanteita jäsentensä nimissä, ja tällainen oikeus voisi johtaa tilanteisiin, joita on mahdoton hyväksyä (esimerkkejä on saatu Yhdysvalloissa nostetuista ryhmäkanteista).

Äänestystulos

Puolesta 27

Vastaan 44

Pidättyi 2

153 a artikla

Poistetaan kohta 4

Perustelu

Kohdan perusteella kuluttajapolitiikasta tehtäisiin sisämarkkinasääntöjen alainen, mikä ei ole lausunnon muun sisällön mukaista.

Äänestystulos

Puolesta 27

Vastaan 34

Pidättyi 14

----

LIITE II

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraava jaoston lausunnon kohta korvattiin täysistunnon hyväksymällä muutosehdotuksella, mutta se sai äänestyksessä vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 6 (153 a artikla)

Äänestystulos

31 kannatti virkkeen poistamista

24 vastusti

14 pidättyi äänestämästä

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto ’Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: EU:n valmistusteollisuutta vahvistavat toimintapuitteet — Yhtenäisempi lähestymistapa teollisuuspolitiikkaan’”

KOM(2005) 474 lopullinen

(2006/C 185/14)

Euroopan komissio päätti 5. lokakuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 28. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Ernst Ehnmark.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 38 puolesta, 1 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Lausunnon tiivistelmä

2.   Johdanto

3.   Uusia toimintapuitteita koskevan ehdotuksen pääpiirteet

4.   Yleistä

5.   Kohti eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa

6.   Huomioita alakohtaisista ehdotuksista

7.   Tarve laajentaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)EUVL C 24, 31.1.2006

----

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraava muutosehdotus, joka sai vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin käsittelyssä.

Kohta 7.5

Poistetaan jälkimmäinen virke.

”Vastauksena vuoden 2005 Eurooppa-neuvoston päätelmiin ETSK käynnisti vuorovaikutteisen verkoston, joka kokoaa Lissabonin strategian täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia. ETSK harkitsee verkoston laajentamista kattamaan ne asiat, jotka liittyvän sidosryhmien, ja erityisesti työmarkkinaosapuolien osallistumisen Euroopan teollisuuspolitiikan muotoiluun.”

Perustelu

Kun korostetaan erityisesti työmarkkinaosapuolien osallistumista Euroopan teollisuuspolitiikan muotoiluun, vähätellään pk-yritysten, asiantuntijoiden ammattijärjestöjen, ammattialajärjestöjen ja tiedeyhteisön roolia Lissabonin strategian toteuttamisessa.

Äänestystulos

Puolesta 11

Vastaan 27

Pidättyi äänestämästä 1

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ’Yhteistyöllä parempiin tuloksiin: uudet puitteet sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevan politiikan avointa koordinointia varten Euroopan unionissa’”

KOM(2005) 706 lopullinen

(2006/C 185/15)

Komissio päätti 22. joulukuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Jan Olsson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 31 puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   ETSK:n kanta lyhyesti

2.   Komission asiakirjan pääsisältö

3.   Yleistä

4.   Erityistä

Eri toimijoiden osallistuminen

4.8   Avoimuus

Jotta sidosryhmien osallistumisella olisi merkitystä, niiden on hyvissä ajoin päästävä tutustumaan käsiteltäviä poliittisia kysymyksiä koskeviin tärkeimpiin asiakirjoihin. Avoimuutta tarvitaan myös silloin, kun EU:n komissio ja jäsenvaltiot analysoivat ja arvioivat uusia puitteita esimerkiksi vertaisarviointien tekemisen ja indikaattoreiden määrittelemisen yhteydessä.

4.9   Kokemusten vaihto ja hyvät toimintatavat

Keskinäinen kokemusten vaihto on erittäin tärkeää kaikilla kolmella toiminta-alalla. Onkin kehitettävä tehokkaita järjestelmiä parhaiden käytäntöjen siirtämiseksi ja muiden kuin lainsäädäntötoimien hyödyntämiseksi. Kokemusten vaihdon ja keskinäisen oppimisen on katettava kaikki päätöksenteon tasot. Koska työmarkkinaosapuolilla ja muilla asianomaisilla kansalaisyhteiskunnan sidosryhmillä on ainutlaatuista tietoa ja laajaa kokemusta sosiaalipoliittisista kysymyksistä, ne on kutsuttava mukaan yksilöimään ja arvioimaan mahdollisuuksia edistää parhaiden kokemusten siirtämistä. Uusien puitteiden onnistumiselle erittäin tärkeitä horisontaalisia tekijöitä ovat muun muassa osallistavaa päätöksentekoa ja sidosryhmien osallistumista koskevat mallit. Toinen erittäin tärkeä kysymys on keinojen ja menetelmien löytäminen kaikkien tahojen osallistumiseen perustuvan yhteiskunnan luomiseksi. Lisäksi sosiaalinen suojelu on sovitettava yhteen kilpailukyvyn kanssa marginalisoimatta kuitenkaan työmarkkinoiden ulkopuolella olevia ryhmiä. Tässä yhteydessä ETSK viittaa parhaillaan käynnissä oleviin keskusteluihin elinkaariajattelun soveltamisesta työllisyyskysymyksiin sekä tasapainon löytämisestä joustavuuden ja työsuhdeturvan välillä (8).

4.10   Vertaisarvioinnit

Vertaisarvioinnit ja hyvien kokemusten vaihto ovat hyödyllisiä välineitä, koska ne ovat luonteeltaan konkreettisia ja osanottajia kannustavia. Komission on varmistettava työmarkkinaosapuolten ja muiden asianomaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen vertaisarviointeihin.

4.11   EU:n Progress-ohjelma

Työmarkkinaosapuolilla ja muilla asianomaisilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on oltava mahdollisuus osallistua hankkeiden toteuttamiseen uuden Progress-ohjelman kaikilla osa-aloilla. Aiheesta aikaisemmin antamassaan lausunnossa ETSK ilmaisee olevansa huolestunut ohjelman määrärahojen vähyydestä (9). Komitean huoli asiasta on lisääntynyt entisestään sen jälkeen kun Eurooppa-neuvosto teki päätöksensä vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymistä. ETSK korostaa painokkaasti aikaisempaa kehotustaan varmistaa riittävien määrärahojen osoittaminen Progress-ohjelman kaikkien osa-alojen käyttöön sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevat hankkeet mukaan luettuina.

4.12   Indikaattorit

Tarvitaan laadukkaisiin, luotettaviin ja vertailukelpoisiin indikaattoreihin perustuvaa analyyttista lähestymistapaa riittävän yksityiskohtaisen ja todenmukaisen kuvan saamiseksi siitä, miten tavoitteiden saavuttamisessa on edetty. Asianmukaisten indikaattoreiden yksilöimiseen on osoitettava tutkimusresursseja, ja on varmistettava, että tiedot kerätään ja että niitä käsitellään luotettavasti. ETSK toistaa kehotuksensa, että kun indikaattoreita määritetään unionin sekä jäsenvaltioiden tasolla, sidosryhmät kutsutaan osallistumaan niiden muotoilemiseen ja arviointiin (10). Sekä sosiaalisen suojelun komitean että jäsenvaltioiden tulisi ryhtyä tällaisiin toimenpiteisiin.

On kehitettävä laadullisia indikaattoreita. Lisäksi on tärkeää, että ihmisten tarpeet otetaan asianmukaisesti huomioon indikaattoreita valittaessa, jotta voidaan mitata esimerkiksi sosiaalinen suojelun yleistä saatavuutta, sen laatua suhteessa odotuksiin, käyttäjien osallistumista sekä käyttäjäystävällisyyttä.

Jotta saavutetusta edistyksestä voidaan saada kokonaiskuva, avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä käytettävät indikaattorit on yhdistettävä Lissabonin strategiaa koskeviin indikaattoreihin.

4.13   Näkyvyyden parantaminen

ETSK on useaan otteeseen painottanut, että asianmukaisen ja avoimen tiedon puuttuminen haittaa nykyään viestintää unionin ja sen kansalaisten välillä. Koska uudet puitteet koskevat kansalaisia lähellä olevia kysymyksiä, ETSK korostaa, että on tärkeää käynnistää kaikilla tasoilla käytävä jatkuva vuoropuhelu, jotta voidaan vastata sosiaalista suojelua, eläkkeitä, terveydenhuoltoa ja sosiaalista osallisuutta koskeviin tuleviin haasteisiin sekä tehdä näitä aloja koskevia strategisia valintoja. Tässä yhteydessä Euroopan komission on myös parannettava oman toimintansa näkyvyyttä. ETSK esittää aikaisemmissa lausunnoissaan (11) ehdotuksia siitä, miten tällaista vuoropuhelua voidaan edistää Lissabonin strategian puitteissa.

5.   Lisähuomioita tavoitteista

Bryssel 20. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Työllisyyden suuntaviivat 2005—2008”, esittelijä Henri Malosse, EUVL C 286, 17.11.2005.

(2)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Eteneminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa – Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos Lissabonin strategiaan” (valmisteleva lausunto), esittelijä Jan Olsson, apulaisesittelijät Eva Belabed ja Joost van Iersel, EUVL C 65, 17.3.2006.

(3)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Lissabonin strategian sosiaalisen ulottuvuuden vahvistaminen: avoimen koordinoinnin selkeyttäminen sosiaalisen suojelun alalla”, esittelijä Wilfreid Beirnaert, EUVL C 32, 5.2.2004.

(4)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle – Turvattuja ja kestäviä eläkkeitä koskevien kansallisten strategioiden tukeminen kokonaisvaltaisella lähestymistavalla”, esittelijä Giacomina Cassina, EYVL C 48, 21.2.2002, s. 101.

(5)  Ks. ETSK:n parhaillaan valmisteilla olevat lausunnot aiheista ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”, SOC/237, ja ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä”, SOC/197.

(6)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto: Sosiaalipoliittinen ohjelma”, kohta 1.2, esittelijä Ursula Engelen-Kefer, EUVL C 294, 25.11.2005.

(7)  Komitean panos Lissabonin strategian toteuttamiseen 22.—23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antaman toimeksiannon mukaisesti.

(8)  Ks. parhaillaan valmisteilla oleva ETSK:n lausunto aiheesta ”’Turvatun joustavuuden’ käytäntö Tanskassa”, esittelijä Anita Vium, ECO/167, sekä lausunto aiheesta ”Eteneminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa – Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos Lissabonin strategiaan” (valmisteleva lausunto), esittelijä Jan Olsson, apulaisesittelijät Eva Belabed ja Joost van Iersel, EUVL C 65, 17.3.2006.

(9)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman perustamisesta”, esittelijä Wolfgang Greif, EUVL C 255, 14.10.2005.

(10)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Sosiaaliset indikaattorit” (oma-aloitteinen lausunto), esittelijä Giacomina Cassina, EYVL C 221, 19.9.2002.

(11)  Ks. ETSK:n lausunnot aiheista ”Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan – ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” (oma-aloitteinen lausunto), esittelijä Jillian van Turnhout, EUVL C 65, 17.3.2006, ja ”Eteneminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa – Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos Lissabonin strategiaan” (valmisteleva lausunto), esittelijä Jan Olsson, apulaisesittelijät Eva Belabed ja Joost van Iersel, CESE 1500/2005.

(12)  Ks. komission työasiakirja aiheesta ”Guidelines for Preparing National Reports on Strategies for Social Protection and Social Inclusion”.

(13)  Lissabonissa maaliskuussa 2000 pidetty Eurooppa-neuvoston kokous.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana”

KOM(2005) 343 lopullinen — 2005/0138 COD

(2006/C 185/16)

Euroopan unionin neuvosto päätti 26. syyskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 23. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Umberto Burani.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 85 ääntä puolesta ja 15 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

2.   Yleisiä huomioita ja kommentteja

3.   Huomioita ehdotetusta asetuksesta

Bryssel 21. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  FATF:n erityissuositusta VII koskeva tarkistettu tulkintahuomautus sähköisistä rahalähetyksistä (Revised Interpretative Note to Special Recommendation VII: Wire Transfers).

(2)  Neuvoston asetukset (EY) N:o 2580/2001 ja 881/2002.

(3)  Direktiivit 91/308/ETY, 2001/97/EY jne.

(4)  Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma, EYVL C 251, 15.8.1997.

(5)  KOM(1998) 276 lopullinen, ”Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen – Petostentorjunta – Vuosikertomus 1997”.

(6)Special Recommendations on Terrorist Financing.

(7)”– – preventing terrorists and other criminals from having unfettered access – –”.

(8)  Ajatus keskitetyn yhteyspisteen tarpeellisuudesta ei ole uusi eikä myöskään peräisin ETSK:sta. Se sisältyi itse asiassa jo edellä kohdassa 2.1 mainittuun, Eurooppa-neuvoston vuonna 1997 hyväksymään toimintasuunnitelmaan, jonka mukaan kunkin jäsenvaltion olisi pitänyt perustaa ”yksi yhteyspiste, jonka kautta tavoittaa kaikki – – lain noudattamista valvovat viranomaiset”. Näinkään monen vuoden kuluttua tällaista elintä ei vielä ole, eikä tutkinta- ja lainvalvontaelinten valtakunnalliseen ja yhteisön tason yhteistyöhön liittyvää ongelmaa ole vielä täysin ratkaistu.

----

LIITE 1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraavassa esitetään muutosehdotukset, jotka hylättiin keskustelussa mutta jotka saivat tuekseen vähintään neljäsosan annetuista äänistä (työjärjestyksen 54 artiklan 3 kohta).

Kohta 3.7.2

Muutetaan.

”Ehdotetun asetuksen mukainen vapautus perustuu siihen, että kyseisten järjestöjen toiminnan sosiaaliset tarkoitusperät antavat sinänsä takeet varojen asianmukaisesta käytöstä. Se pitää paikkansa useimpien kyseisten järjestöjen kohdalla, kun on kyse tunnetuista järjestöistä ja suuronnettomuuksien jälkeisistä keräyksistä. Pienten ja tuntemattomampien, näennäisesti sosiaalista tai yleishyödyllistä työtä tekevien On kuitenkin tosiasia, että niidenjärjestöjen joukossa piilee soluttautuneena kuitenkin myös terroristijärjestöjä. Kohdan 3.7 loppupuolella mainitun toiminnan osalta asetuksessa ei voida erotella eri uskontokuntia. On kuitenkin tiedossa, että terrorismia rahoitetaan toisinaan voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kautta, jolloin harmittomalta vaikuttavan järjestön vaarallisuus paljastuu vasta jälkikäteen. Enemmistö voittoa tavoittelemattomista järjestöistä toimii peittelemättömästi, mutta niiden lisäksi on järjestöjä, joita tulee seurata valppaasti. Vaikeutena on niiden tunnistaminen.”

Perustelu

Esitetään suullisesti.

Äänestystulos

Puolesta 37

Vastaan 44

Pidättyi 8

Kohta 3.7.4

Muutetaan.

”ETSK huomauttaakin, että Vaikkavapautusvoi ollaon järjestelmän heikko kohta, se on perusteltua, kun otetaan huomioon voittoa tavoittelemattomien järjestöjen tehtävät demokraattisessa yhteiskunnassa. Ehdotetun asetuksen mukaan maksupalvelujen tarjoajat päättäisivät vapautuksesta siitä oma-aloitteisesti hallussaan olevien tavoitteita, valvontaa, edustajien luotettavuutta yms. koskevien tietojen perusteella. Maksupalvelujen tarjoajien vapaaehtoinen yhteistyö ei kuitenkaan riittäisi hillitsemään rahanpesua ja rikollisuuden rahoittamista, joten viranomaisten tulee ensisijaisesti toimia itse aktiivisesti ja ilmoittaa, ketkä ovat epäiltyjä. Tämä kuitenkin edellyttää, että aiempana lausunnossa mainittu keskusviranomainen todella perustetaan.”

Perustelu

Lisätty teksti riittää selitykseksi ehdotetuille poistoille. Kansalaisjärjestöjen keskuudessa on reagoitu voimakkaasti FATF:n ehdottamia sääntöjä vastaan. Mikäli ETSK antaisi tukensa kyseisille säännöille, siitä aiheutuisi lisäksi huomattavia ongelmia komitean suhteille kansalaisjärjestöihin.

Äänestystulos

Puolesta 43

Vastaan 52

Pidättyi 7

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Ilmailun ilmastonmuutosvaikutusten vähentäminen”

KOM(2005) 459 lopullinen

(2006/C 185/17)

Euroopan komissio päätti 27. syyskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Jan Simons.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 55 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

A   Päätelmät

B   Perustelut

1.   Johdanto

2.   Komission asiakirjan pääsisältö

3.   Yleistä

4   Erityistä

Bryssel 21. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Ilmailu on yksi puhtaimmista ja taloudellisimmista liikennemuodoista. Liikenteen kaikkien osa-alueiden päästöt kattavat noin 22 prosenttia maailmanlaajuisista hiilidioksidipäästöistä, jotka aiheutuvat fossiilisten polttoaineiden käytöstä. Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) saamat tulokset osoittavat, että maan tieliikenne aiheuttaa suurimman osan kasvihuonekaasupäästöistä (75 prosenttia kaikista liikenteen aiheuttamista hiilidioksidipäästöistä). Ilmailun osuus on ainoastaan 12 prosenttia kaikista liikenteen aiheuttamista päästöistä. Näin ollen ilmailun osuus maailmanlaajuisista hiilidioksidipäästöistä on noin 2–3 prosenttia (12 prosenttia 22:sta).

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan sisävesiliikenteen institutionaalinen kehys”

(2006/C 185/18)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 14. heinäkuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta Euroopan sisävesiliikenteen institutionaalinen kehys.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 24. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Jan Simons.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 57 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Suositukset

2.   Johdanto

3.   Nykyinen institutionaalinen kehys

4.   Viimeaikainen kehitys

5.   Yleiseurooppalainen sisävesiliikennejärjestelmä

6.   Huomioita

Bryssel 21. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Katso EYVL C 80, 3.4.2002, ja EUVL C 10, 14.1.2004.

(2)  KOM(2006) 6 lopullinen.

----

----

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1592/2002 muuttamisesta”

KOM(2005) 579 lopullinen — 2005/0228 COD

(2006/C 185/19)

Neuvosto päätti 31. tammikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 24. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Jan Simons.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 71 ääntä puolesta ja 3 vastaan.

1.   Päätelmät

2.   Johdanto ja komission asiakirjan pääsisältö

3.   Yleistä

4.   Erityistä

Bryssel 21. huhtikuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  On syytä mainita myös talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun alalla ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta”, esittelijä: Alexander-Michael von Schwerin (EYVL C 221, 7.8.2001).

----