# Eiropas Savienības C 174/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 174 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 26. jūlijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 174

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 26. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2006/C 174/1 | Īpašais ziņojums Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2006/C 174/1

Īpašais ziņojums Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā, ar Komisijas atbildēm

Phare

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 26.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 174/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 4/2006

par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 174/01)

SATURS

SAĪSINĀJUMI

| I.-VII. | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I.-VII.

| 1.-11. | IEVADS |
| --- | --- |

1.-11.

| 1.-4. | Phare vispārējais mērķis |
| --- | --- |

1.-4.

| 5.-10. | Phare programmu plānošana un īstenošana |
| --- | --- |

5.-10.

| 11. | Ieguldījumu atbalsta finansiālā nozīme valstu programmās |
| --- | --- |

11.

| 12.-14. | REVĪZIJAS TVĒRUMS UN METODE |
| --- | --- |

12.-14.

| 15.-56. | APSVĒRUMI |
| --- | --- |

15.-56.

| 15.-16. | Projekti bija saskaņā ar vispārējiem Phare mērķiem |
| --- | --- |

15.-16.

| 17.-18. | Ieguldījumi ir veikti |
| --- | --- |

17.-18.

| 19.-42. | Revīzijas laikā vairāk nekā puse projektu nedarbojas, kā paredzēts |
| --- | --- |

19.-42.

| 20.-23. | Prokuratūras darbības pilnveidošana Bulgārijā |
| --- | --- |

20.-23.

| 24.-25. | Rumānijas tiesu un sodu sistēmas pilnveidošana |
| --- | --- |

24.-25.

| 26.-28. | Ieguldījums MVU biznesa inkubatoros rūpnieciskas lejupslīdes apgabalos Bulgārijā |
| --- | --- |

26.-28.

| 29.-31. | Vietējas un reģionālas infrastruktūras projekti Rumānijā |
| --- | --- |

29.-31.

| 32.-36. | Bulgārijas Pēcprivatizācijas fonds (BPPF) |
| --- | --- |

32.-36.

| 37.-38. | Enerģētikas nozares liberalizācija Rumānijā |
| --- | --- |

37.-38.

| 39. | Lauksaimniecības statistika Bulgārijā |
| --- | --- |

39.

| 40.-42. | Patvēruma organizācija Rumānijā |
| --- | --- |

40.-42.

| 43.-56. | Lielākajai daļai revidēto projektu ilgtspējība nebija nodrošināta |
| --- | --- |

43.-56.

| 44.-50. | Ar tehnisko dzīvotspēju saistītais risks |
| --- | --- |

44.-50.

| 51.-56. | Ar ekonomisko dzīvotspēju saistītais risks |
| --- | --- |

51.-56.

| 57.-61. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

57.-61.

Komisijas atbildes

SAĪSINĀJUMIAcquis communautaire ES tiesību aktu kopums, kas aptver Eiropas Savienības dibināšanas līgumus, sekundāros tiesību aktus un politiku, kā arī Eiropas Kopienu Tiesas judikatūruBPPF Bulgārijas Pēcprivatizācijas fondsDĪS Decentralizēta īstenošanas sistēmaERAB Eiropas Attīstības un rekonstrukcijas bankaESK Ekonomiskā un sociālā kohēzijaLDPS Lietu un dokumentu pārvaldības sistēmaLSTS Lauksaimniecības statistikas tīkla sistēmaMVU Mazi un vidēji uzņēmumiPhare
  Phare programma pašlaik ir galvenais ES instruments finansiālai un tehniskai sadarbībai ar Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīm. To izveidoja 1989. gadā, un sākotnēji tā bija paredzēta tikai divām valstīm — Polijai un UngārijaiVBD Valsts Bēgļu dienests (Rumānija)VIS Vienota informācijas datu sistēmaVRPD Valsts Robežpolicijas dienests (Bulgārija)

KOPSAVILKUMS

| I. | Phare programma sniedz finansiālu palīdzību tām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, kas ir Eiropas Savienības kandidātvalstis. Komisija un valstu iestādes kopīgi veic Phare programmas pārvaldību. Komisija atbild par programmas pārvaldību kopumā. Saņēmējvalstis ir galvenās atbildīgās par projektu uzsākšanu un darbību (sk. 8.-10. punktu). |
| --- | --- |

I.

Phare programma sniedz finansiālu palīdzību tām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, kas ir Eiropas Savienības kandidātvalstis. Komisija un valstu iestādes kopīgi veic Phare programmas pārvaldību. Komisija atbild par programmas pārvaldību kopumā. Saņēmējvalstis ir galvenās atbildīgās par projektu uzsākšanu un darbību (sk. 8.-10. punktu).

| II. | Palātas veiktās revīzijas mērķis bija izvērtēt Phare atbalstīto ieguldījumu projektu izpildi Bulgārijā un Rumānijā. Secinājumi balstās uz to projektu parauga pārbaudi, kas finansēti saskaņā ar Phare valsts programmām 2000. gadam. Galīgos maksājumus šajās programmās veica 2005. gadā (sk. 12.-14. punktu). |
| --- | --- |

II.

Palātas veiktās revīzijas mērķis bija izvērtēt Phare atbalstīto ieguldījumu projektu izpildi Bulgārijā un Rumānijā. Secinājumi balstās uz to projektu parauga pārbaudi, kas finansēti saskaņā ar Phare valsts programmām 2000. gadam. Galīgos maksājumus šajās programmās veica 2005. gadā (sk. 12.-14. punktu).

| III. | Revidētie projekti kopumā atbilda kopējiem Phare ieguldījumu mērķiem, proti, atvieglot pieskaņošanos ES normām un standartiem vai sniegt palīdzību saistībā ar Ekonomiskās un sociālās kohēzijas (ESK) programmām (sk. 15.-16. punktu). Palāta arī pārliecinājās par to, ka kopumā projektus īstenoja saskaņā ar piegādes un darbu līgumos paredzētajiem nosacījumiem (sk. 17.-18. punktu). |
| --- | --- |

III.

Revidētie projekti kopumā atbilda kopējiem Phare ieguldījumu mērķiem, proti, atvieglot pieskaņošanos ES normām un standartiem vai sniegt palīdzību saistībā ar Ekonomiskās un sociālās kohēzijas (ESK) programmām (sk. 15.-16. punktu). Palāta arī pārliecinājās par to, ka kopumā projektus īstenoja saskaņā ar piegādes un darbu līgumos paredzētajiem nosacījumiem (sk. 17.-18. punktu).

| IV. | Vairāk nekā pusei no revidētajiem ieguldījumu projektiem līdzekļi nebija vai tikai daļēji bija izmantoti paredzētajam mērķim. Iznākumi un rezultāti ievērojami atpalika no grafika, dažkārt līdz pat diviem gadiem. Šīs nepilnības radīja gan administratīvās spējas, gan valsts līdzekļu pastāvīgs trūkums abās pievienošanās valstīs. Tas liecina, ka valsts iestādēm turpmāk jāiegulda ievērojamas pūles, lai pabeigtu projektus un sasniegtu ar tiem saistītos mērķus (sk. 19.-42. punktu). |
| --- | --- |

IV.

Vairāk nekā pusei no revidētajiem ieguldījumu projektiem līdzekļi nebija vai tikai daļēji bija izmantoti paredzētajam mērķim. Iznākumi un rezultāti ievērojami atpalika no grafika, dažkārt līdz pat diviem gadiem. Šīs nepilnības radīja gan administratīvās spējas, gan valsts līdzekļu pastāvīgs trūkums abās pievienošanās valstīs. Tas liecina, ka valsts iestādēm turpmāk jāiegulda ievērojamas pūles, lai pabeigtu projektus un sasniegtu ar tiem saistītos mērķus (sk. 19.-42. punktu).

| V. | Phare atbalsts abiem projektiem, ko vadīja starptautiskas finanšu iestādes, bija problemātisks. Bulgārijā Pēcprivatizācijas fonds nebija produktīvs un efektīvs (pašu kapitāla ieguldījumu līmenis pret augstām pārvaldības izmaksām), bet Rumānijā Phare ieguldījums nesniedza skaidru pievienoto vērtību elektroenerģijas tirgus labākas reglamentēšanas infrastruktūrā (sk. 32.-36. punktu un 37.-38. punktu). |
| --- | --- |

V.

Phare atbalsts abiem projektiem, ko vadīja starptautiskas finanšu iestādes, bija problemātisks. Bulgārijā Pēcprivatizācijas fonds nebija produktīvs un efektīvs (pašu kapitāla ieguldījumu līmenis pret augstām pārvaldības izmaksām), bet Rumānijā Phare ieguldījums nesniedza skaidru pievienoto vērtību elektroenerģijas tirgus labākas reglamentēšanas infrastruktūrā (sk. 32.-36. punktu un 37.-38. punktu).

| VI. | Ieguldījuma produktu tehniskā dzīvotspēja nav nodrošināta, un to ilgmūžība ir apdraudēta. Saistībā ar atbalstītajiem biznesa parkiem un inkubatoriem vēlamās ekonomiskās dzīvotspējas sasniegšanai joprojām jārisina daudzas pārvaldības problēmas (sk. 43.-56. punktu). |
| --- | --- |

VI.

Ieguldījuma produktu tehniskā dzīvotspēja nav nodrošināta, un to ilgmūžība ir apdraudēta. Saistībā ar atbalstītajiem biznesa parkiem un inkubatoriem vēlamās ekonomiskās dzīvotspējas sasniegšanai joprojām jārisina daudzas pārvaldības problēmas (sk. 43.-56. punktu).

| VII. | Komisija jo īpaši atbild par Phare politikas izstrādi, Phare atbalsta programmu plānošanu un atbalsta pārraudzību. Lai gan Komisijas veiktā projektu pārbaude pirms finansēšanas (ex-ante kontrole) bija efektīva, Palāta kritizē Komisijas kopējo ieguldījumu projektu pārvaldību trīs konkrētos aspektos:






  — | Komisija pārvērtēja Bulgārijas un Rumānijas valsts iestāžu pārvaldības spēju un bieži vienojās ar tām par pārāk ambicioziem mērķiem un termiņiem, |
| --- | --- | --- |

VII.

Komisija jo īpaši atbild par Phare politikas izstrādi, Phare atbalsta programmu plānošanu un atbalsta pārraudzību. Lai gan Komisijas veiktā projektu pārbaude pirms finansēšanas (ex-ante kontrole) bija efektīva, Palāta kritizē Komisijas kopējo ieguldījumu projektu pārvaldību trīs konkrētos aspektos:

—

Komisija pārvērtēja Bulgārijas un Rumānijas valsts iestāžu pārvaldības spēju un bieži vienojās ar tām par pārāk ambicioziem mērķiem un termiņiem,

| — | Komisija neievēroja ilgtspējības un līdzfinansējuma principus, |
| --- | --- |

—

Komisija neievēroja ilgtspējības un līdzfinansējuma principus,

| — | Komisija pietiekami neizvērtēja Phare naudas sagaidāmo pievienoto vērtību un katalītisko efektu pasākumos, ko vadīja starptautiskas finanšu iestādes; |
| --- | --- |

—

Komisija pietiekami neizvērtēja Phare naudas sagaidāmo pievienoto vērtību un katalītisko efektu pasākumos, ko vadīja starptautiskas finanšu iestādes;

Attiecīgi Komisijai ir jārīkojas, lai uzlabotu pārvaldību visos trijos aspektos (sk. 57.-61. punktu).

IEVADS

Phare vispārējais mērķis

| 1. | Kopš 1997. gada Phare programmas vispārējais mērķis ir bijis palīdzēt Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm sagatavoties, lai pievienotos Eiropas Savienībai. Lai atbalstītu reformas, kas vajadzīgas dalībai ES, Phare programma sniedz finansiālu palīdzību, kas ir daļa no Eiropas Savienības pirmspievienošanās stratēģijas. |
| --- | --- |

1.

Kopš 1997. gada Phare programmas vispārējais mērķis ir bijis palīdzēt Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm sagatavoties, lai pievienotos Eiropas Savienībai. Lai atbalstītu reformas, kas vajadzīgas dalībai ES, Phare programma sniedz finansiālu palīdzību, kas ir daļa no Eiropas Savienības pirmspievienošanās stratēģijas.

| 2. | Komisija 1999. gada oktobrī pieņēma īpašas vadlīnijas Phare programmas īstenošanai 2000.-2006. gadam (1). Saskaņā ar šīm vadlīnijām Phare atbalsts bija jākoncentrē uz divām galvenajām prioritātēm — ieguldījumiem un iestāžu darbības pilnveidošanu (2). |
| --- | --- |

2.

Komisija 1999. gada oktobrī pieņēma īpašas vadlīnijas Phare programmas īstenošanai 2000.-2006. gadam (1). Saskaņā ar šīm vadlīnijām Phare atbalsts bija jākoncentrē uz divām galvenajām prioritātēm — ieguldījumiem un iestāžu darbības pilnveidošanu (2).

| 3. | Pēc 10 valstu pievienošanās 2004. gada maijā par paplašināšanās politikas galveno jautājumu kļuva Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās programmu īstenošana. |
| --- | --- |

3.

Pēc 10 valstu pievienošanās 2004. gada maijā par paplašināšanās politikas galveno jautājumu kļuva Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās programmu īstenošana.

| 4. | Pēc pievienošanās sarunu slēgšanas 2004. gada decembrī Komisija 2005. gada februārī pieņēma labvēlīgu atzinumu par šo divu valstu pievienošanos ES. Pēc “zaļās gaismas”, ko deva Eiropas Parlaments, Luksemburgā 2005. gada aprīlī ar Bulgāriju un Rumāniju tika parakstīts Pievienošanās līgums. Šā līguma parakstīšana paver ceļu ratifikācijas procedūrām, kas 2007. gada 1. februārī oficiāli nostiprinās Bulgārijas un Rumānijas dalību. Tomēr Padome var lemt par pievienošanās datuma atlikšanu uz vienu gadu, t. i., līdz 2008. gada 1. janvārim, ja kāda no valstīm nepildīs sarunu laikā uzņemtās saistības. |
| --- | --- |

4.

Pēc pievienošanās sarunu slēgšanas 2004. gada decembrī Komisija 2005. gada februārī pieņēma labvēlīgu atzinumu par šo divu valstu pievienošanos ES. Pēc “zaļās gaismas”, ko deva Eiropas Parlaments, Luksemburgā 2005. gada aprīlī ar Bulgāriju un Rumāniju tika parakstīts Pievienošanās līgums. Šā līguma parakstīšana paver ceļu ratifikācijas procedūrām, kas 2007. gada 1. februārī oficiāli nostiprinās Bulgārijas un Rumānijas dalību. Tomēr Padome var lemt par pievienošanās datuma atlikšanu uz vienu gadu, t. i., līdz 2008. gada 1. janvārim, ja kāda no valstīm nepildīs sarunu laikā uzņemtās saistības.

Phare programmu plānošana un īstenošana

| 5. | Pašlaik ES īstenotā pirmspievienošanās stratēģija Bulgārijai un Rumānijai balstās uz Pievienošanās partnerību, kas paredz sistēmu prioritāšu un finanšu līdzekļu plānošanai. Pamatojoties uz Pievienošanās partnerībā noteiktajām prioritātēm, finansiālo palīdzību dara pieejamu ar Komisijas ikgadējiem finansēšanas lēmumiem. |
| --- | --- |

5.

Pašlaik ES īstenotā pirmspievienošanās stratēģija Bulgārijai un Rumānijai balstās uz Pievienošanās partnerību, kas paredz sistēmu prioritāšu un finanšu līdzekļu plānošanai. Pamatojoties uz Pievienošanās partnerībā noteiktajām prioritātēm, finansiālo palīdzību dara pieejamu ar Komisijas ikgadējiem finansēšanas lēmumiem.

| 6. | Šiem finansēšanas lēmumiem seko finansēšanas memorands, par ko vienojas Komisija un Bulgārijas un Rumānijas iestādes. Finansēšanas memorandus noslēdz par valstu programmām un tādiem īpašiem jautājumiem kā pārrobežu sadarbības programmas, daudzvalstu programmas vai kodoldrošības programmas. Ar pievienošanos saistītās prioritārās vajadzības finansē ikgadējās valsts programmas. |
| --- | --- |

6.

Šiem finansēšanas lēmumiem seko finansēšanas memorands, par ko vienojas Komisija un Bulgārijas un Rumānijas iestādes. Finansēšanas memorandus noslēdz par valstu programmām un tādiem īpašiem jautājumiem kā pārrobežu sadarbības programmas, daudzvalstu programmas vai kodoldrošības programmas. Ar pievienošanos saistītās prioritārās vajadzības finansē ikgadējās valsts programmas.

| 7. | Finansēšanas memorandiem pievieno tā sauktos projektu apraksta dokumentus, kuros sniegtas sīkas ziņas par visiem īstenojamajiem projektiem. Projekta apraksta dokumenti ir galvenie plānošanas dokumenti, kas nosaka katra projekta mērķus, ietverot sasniegumu rādītājus un izpildes grafiku. Parasti projekts ir īstenojams trīs gadu laikā pēc finansēšanas memoranda parakstīšanas. |
| --- | --- |

7.

Finansēšanas memorandiem pievieno tā sauktos projektu apraksta dokumentus, kuros sniegtas sīkas ziņas par visiem īstenojamajiem projektiem. Projekta apraksta dokumenti ir galvenie plānošanas dokumenti, kas nosaka katra projekta mērķus, ietverot sasniegumu rādītājus un izpildes grafiku. Parasti projekts ir īstenojams trīs gadu laikā pēc finansēšanas memoranda parakstīšanas.

| 8. | Phare programmu kopīgi pārvalda Komisija un valsts iestādes. Komisija (dienesti un delegācijas Sofijā un Bukarestē) atbild par Phare programmas kopējo pārvaldību un jo īpaši par Phare politikas izstrādi, Phare atbalsta programmu plānošanu un atbalsta pārraudzību. Bulgārija un Rumānija ir galvenās atbildīgās par projektu uzsākšanu un darbību. |
| --- | --- |

8.

Phare programmu kopīgi pārvalda Komisija un valsts iestādes. Komisija (dienesti un delegācijas Sofijā un Bukarestē) atbild par Phare programmas kopējo pārvaldību un jo īpaši par Phare politikas izstrādi, Phare atbalsta programmu plānošanu un atbalsta pārraudzību. Bulgārija un Rumānija ir galvenās atbildīgās par projektu uzsākšanu un darbību.

| 9. | Pašlaik Bulgārijā un Rumānijā Phare programma darbojas saskaņā ar tā saukto “Decentralizētas īstenošanas sistēmu” (DĪS). Tas nozīmē, ka Bulgārijas un Rumānijas valsts iestādes pašas veic iepirkuma procedūras ieguldījumiem. Tomēr pirms līgumu noslēgšanas katrā valstī procedūru pareizību pārbauda Komisijas delegācijas (ex-ante kontrole). |
| --- | --- |

9.

Pašlaik Bulgārijā un Rumānijā Phare programma darbojas saskaņā ar tā saukto “Decentralizētas īstenošanas sistēmu” (DĪS). Tas nozīmē, ka Bulgārijas un Rumānijas valsts iestādes pašas veic iepirkuma procedūras ieguldījumiem. Tomēr pirms līgumu noslēgšanas katrā valstī procedūru pareizību pārbauda Komisijas delegācijas (ex-ante kontrole).

| 10. | Par programmas īstenošanas uzraudzību ar Apvienotās uzraudzības komitejas starpniecību kopīgi atbild pievienošanās valstis un Komisija. Uzraudzības uzdevums ir virzīt programmu un tai pakārtotos projektus uz saskaņoto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

10.

Par programmas īstenošanas uzraudzību ar Apvienotās uzraudzības komitejas starpniecību kopīgi atbild pievienošanās valstis un Komisija. Uzraudzības uzdevums ir virzīt programmu un tai pakārtotos projektus uz saskaņoto mērķu sasniegšanu.

Ieguldījumu atbalsta finansiālā nozīme valstu programmās

| 11. | Phare valsts programmas 2000.-2004. gadam kopā piešķīra 511 miljonus euro Bulgārijai un 1 400 miljonus euro Rumānijai, no kuriem 262 miljoni euro (51,3 %) un 806 miljoni euro (57,6 %) attiecīgi Bulgārijai un Rumānijai bija paredzēti ieguldījumu atbalstam (sk. I pielikumu). |
| --- | --- |

11.

Phare valsts programmas 2000.-2004. gadam kopā piešķīra 511 miljonus euro Bulgārijai un 1 400 miljonus euro Rumānijai, no kuriem 262 miljoni euro (51,3 %) un 806 miljoni euro (57,6 %) attiecīgi Bulgārijai un Rumānijai bija paredzēti ieguldījumu atbalstam (sk. I pielikumu).

REVĪZIJAS TVĒRUMS UN METODE

| 12. | Palātas veiktās revīzijas galvenais mērķis bija izdarīt secinājumus par Bulgārijā un Rumānijā Phare atbalstīto projektu ieguldījumu komponentu iznākumu un rezultātiem. Revīzijā tika izvirzīti četri jautājumi:






  — | Vai projekti ir bijuši saskaņā ar Phare vispārējiem mērķiem? |
| --- | --- | --- |

12.

Palātas veiktās revīzijas galvenais mērķis bija izdarīt secinājumus par Bulgārijā un Rumānijā Phare atbalstīto projektu ieguldījumu komponentu iznākumu un rezultātiem. Revīzijā tika izvirzīti četri jautājumi:

—

Vai projekti ir bijuši saskaņā ar Phare vispārējiem mērķiem?

| — | Vai projekti ir ieviesti? |
| --- | --- |

—

Vai projekti ir ieviesti?

| — | Vai projekti darbojas, kā paredzēts? |
| --- | --- |

—

Vai projekti darbojas, kā paredzēts?

| — | Vai projekti ir ilgtspējīgi? |
| --- | --- |

—

Vai projekti ir ilgtspējīgi?

Palātas veiktās revīzijas aspekti ir atspoguļoti diagrammā.

Image

| 13. | Revīzija pārbaudīja projektus, kas bija pilnībā īstenoti vai bija gandrīz pabeigti. Šie projekti bija no 2000. gada Phare valstu programmām, kam bija jābūt pabeigtām līdz 2003. gada beigām, bet no kurām daži projekti turpinājās līdz 2005. gada beigām. |
| --- | --- |

13.

Revīzija pārbaudīja projektus, kas bija pilnībā īstenoti vai bija gandrīz pabeigti. Šie projekti bija no 2000. gada Phare valstu programmām, kam bija jābūt pabeigtām līdz 2003. gada beigām, bet no kurām daži projekti turpinājās līdz 2005. gada beigām.

| 14. | Phare valstu programmas 2000. gadam piešķīra 34,6 miljonus euro ieguldījumu komponentiem Bulgārijā un 146,6 miljonus euro ieguldījumu komponentiem Rumānijā (sk. II pielikumu un III pielikumu). Palāta revidēja 11 projektus (3), tostarp 48 piegādes un darbu līgumus, kas aptvēra Phare atbalstu 14 miljonu euro apmērā Bulgārijā un 51 miljona euro apmērā Rumānijā. Revidentu grupa pārbaudīja projektus uz vietas 2005. gada pirmajā pusē, tostarp apmeklējot valsts īstenotājstruktūras un starpposma vērtēšanas struktūrvienības (4). |
| --- | --- |

14.

Phare valstu programmas 2000. gadam piešķīra 34,6 miljonus euro ieguldījumu komponentiem Bulgārijā un 146,6 miljonus euro ieguldījumu komponentiem Rumānijā (sk. II pielikumu un III pielikumu). Palāta revidēja 11 projektus (3), tostarp 48 piegādes un darbu līgumus, kas aptvēra Phare atbalstu 14 miljonu euro apmērā Bulgārijā un 51 miljona euro apmērā Rumānijā. Revidentu grupa pārbaudīja projektus uz vietas 2005. gada pirmajā pusē, tostarp apmeklējot valsts īstenotājstruktūras un starpposma vērtēšanas struktūrvienības (4).

APSVĒRUMI

Projekti bija saskaņā ar Phare vispārējiem mērķiem

| 15. | Phare programmas vispārējais mērķis ir palīdzēt kandidātvalstīm sagatavoties dalībai ES. Tas ietver ieguldījumus ar mērķi stiprināt:






  a) | regulatīvo bāzi, kas vajadzīga, lai nodrošinātu atbilstību acquis communautaire
   (5); |
| --- | --- | --- |

15.

Phare programmas vispārējais mērķis ir palīdzēt kandidātvalstīm sagatavoties dalībai ES. Tas ietver ieguldījumus ar mērķi stiprināt:

a)

regulatīvo bāzi, kas vajadzīga, lai nodrošinātu atbilstību acquis communautaire
   (5);

| b) | ekonomisko un sociālo kohēziju (ESK) ar tādu pasākumu starpniecību, kas līdzīgi pasākumiem, ko dalībvalstīs atbalsta struktūrfondi, ietverot pārstrukturēšanas sekas svarīgās ekonomikas nozarēs. |
| --- | --- |

b)

ekonomisko un sociālo kohēziju (ESK) ar tādu pasākumu starpniecību, kas līdzīgi pasākumiem, ko dalībvalstīs atbalsta struktūrfondi, ietverot pārstrukturēšanas sekas svarīgās ekonomikas nozarēs.

| 16. | Revidētie ieguldījumu projekti bija saskaņā ar Phare vispārējiem mērķiem. Pārbaudītie projekti bija saistīti ar gatavošanos pievienoties, vai nu stiprinot pārraudzības spēju un ieviešot acquis communautaire (piem., vides regulu īstenošana), vai darbojoties ekonomiskās un sociālās kohēzijas jomā (piem., biznesa parku izveide maziem un vidējiem uzņēmumiem). |
| --- | --- |

16.

Revidētie ieguldījumu projekti bija saskaņā ar Phare vispārējiem mērķiem. Pārbaudītie projekti bija saistīti ar gatavošanos pievienoties, vai nu stiprinot pārraudzības spēju un ieviešot acquis communautaire (piem., vides regulu īstenošana), vai darbojoties ekonomiskās un sociālās kohēzijas jomā (piem., biznesa parku izveide maziem un vidējiem uzņēmumiem).

Ieguldījumi ir veikti

| 17. | Kopumā revidētie ieguldījumi fiziski bija veikti saskaņā ar piegādes un darba līgumu nosacījumiem. Tas nozīmē, ka ar abu pievienošanās valstu un Komisijas apvienotām pūlēm sākotnējais sekmīgu projektu nosacījums kopumā bija ievērots. |
| --- | --- |

17.

Kopumā revidētie ieguldījumi fiziski bija veikti saskaņā ar piegādes un darba līgumu nosacījumiem. Tas nozīmē, ka ar abu pievienošanās valstu un Komisijas apvienotām pūlēm sākotnējais sekmīgu projektu nosacījums kopumā bija ievērots.

| 18. | Lai iepazīstinātu ar veiktajiem ieguldījumiem, 1. izcēlumā sniegti daži piemēri no visiem revidētajiem projektiem.

  1. izcēlums





  — | Digitālā mobilo radiosakaru sistēma, kas piegādāta Valsts robežpolicijas dienestam (VRPD) Bulgārijā (līguma vērtība 6,0 miljoni euro). Sistēma darbojas Ļubimecas pierobežā (blakus Turcijai), kas ir viens no kritiskākajiem apgabaliem Bulgārijā robežpārkāpumu jomā, kā arī viens no lielākajiem tranzīta ceļiem un nelegālās imigrācijas tuneļiem. |
| --- | --- | --- |

18.

Lai iepazīstinātu ar veiktajiem ieguldījumiem, 1. izcēlumā sniegti daži piemēri no visiem revidētajiem projektiem.

1. izcēlums





  —

Digitālā mobilo radiosakaru sistēma, kas piegādāta Valsts robežpolicijas dienestam (VRPD) Bulgārijā (līguma vērtība 6,0 miljoni euro). Sistēma darbojas Ļubimecas pierobežā (blakus Turcijai), kas ir viens no kritiskākajiem apgabaliem Bulgārijā robežpārkāpumu jomā, kā arī viens no lielākajiem tranzīta ceļiem un nelegālās imigrācijas tuneļiem.

| — | Aprīkojums Rumānijas robežpolicijai mobilitātes nodrošināšanai (4,4 miljoni euro) un uzraudzībai (5,0 miljoni euro) pie austrumu robežas ar Moldovu un Ukrainu. |
| --- | --- |

—

Aprīkojums Rumānijas robežpolicijai mobilitātes nodrošināšanai (4,4 miljoni euro) un uzraudzībai (5,0 miljoni euro) pie austrumu robežas ar Moldovu un Ukrainu.

| — | Monitoringa ierīces rūpnieciskā piesārņojuma apgabalos un aizsardzībai no radiācijas (Bulgārija). |
| --- | --- |

—

Monitoringa ierīces rūpnieciskā piesārņojuma apgabalos un aizsardzībai no radiācijas (Bulgārija).

| — | Infrastruktūra uzlabotai patvēruma meklētāju/ bēgļu izmitināšanai (Rumānija). |
| --- | --- |

—

Infrastruktūra uzlabotai patvēruma meklētāju/ bēgļu izmitināšanai (Rumānija).

| — | Datoriekārtas Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijai (Bulgārija). |
| --- | --- |

—

Datoriekārtas Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijai (Bulgārija).

| — | Cietumnieku uzraudzības datubāze labošanas sistēmai (Rumānija). |
| --- | --- |

—

Cietumnieku uzraudzības datubāze labošanas sistēmai (Rumānija).

Revīzijas laikā vairāk nekā puse projektu nedarbojas, kā paredzēts

| 19. | Nepietiek tikai ar to, ka ir veikti ieguldījumi. Vairāk nekā pusei no revidētajiem ieguldījumu projektiem līdzekļi nebija vai tikai daļēji bija pareizi izmantoti paredzētajam nolūkam. Iznākumi un rezultāti ievērojami atpalika no grafika, dažreiz līdz pat diviem gadiem. Turpmāk minētie gadījumi rāda, ka virzība uz konkrētu projektu mērķu sasniegšanu ir bijusi lēnāka nekā plānots (20.-42. punkts). |
| --- | --- |

19.

Nepietiek tikai ar to, ka ir veikti ieguldījumi. Vairāk nekā pusei no revidētajiem ieguldījumu projektiem līdzekļi nebija vai tikai daļēji bija pareizi izmantoti paredzētajam nolūkam. Iznākumi un rezultāti ievērojami atpalika no grafika, dažreiz līdz pat diviem gadiem. Turpmāk minētie gadījumi rāda, ka virzība uz konkrētu projektu mērķu sasniegšanu ir bijusi lēnāka nekā plānots (20.-42. punkts).

Prokuratūras darbības pilnveidošana Bulgārijā

| 20. | Šā projekta konkrētais mērķis bija modernizēt visas Prokuratūras struktūras centrālajā, reģionālajā un vietējā līmenī. Ieguldījumu atbalsts (kopējā līguma vērtība –1,8 miljoni euro) aptvēra datoriekārtu un tīkla aprīkojuma piegādi un Vienotas informācijas datu sistēmas ieviešanu (VIS). |
| --- | --- |

20.

Šā projekta konkrētais mērķis bija modernizēt visas Prokuratūras struktūras centrālajā, reģionālajā un vietējā līmenī. Ieguldījumu atbalsts (kopējā līguma vērtība –1,8 miljoni euro) aptvēra datoriekārtu un tīkla aprīkojuma piegādi un Vienotas informācijas datu sistēmas ieviešanu (VIS).

| 21. | VIS programmatūra tika piegādāta 2003. gadā, bet to izmantoja tikai vienā no astoņām Palātas apmeklētajām vietām. Galīgais pieņemšanas — nodošanas akts VIS programmatūrai revīzijas laikā 2005. gada maijā nebija izsniegts, jo tās darbībā bija konstatētas daudzas kļūdas. |
| --- | --- |

21.

VIS programmatūra tika piegādāta 2003. gadā, bet to izmantoja tikai vienā no astoņām Palātas apmeklētajām vietām. Galīgais pieņemšanas — nodošanas akts VIS programmatūrai revīzijas laikā 2005. gada maijā nebija izsniegts, jo tās darbībā bija konstatētas daudzas kļūdas.

| 22. | Turklāt tika konstatētas nekonsekvences IT stratēģijā un neatbilstības starp programmatūru un datoriekārtu tehnisko nodrošinājumu (piem., bija problēmas ar esošās programmatūras integrāciju; vienā no Prokuratūras struktūrām 37 darba stacijas netika izmantotas, bet bija noglabātas noliktavā; Interneta pakalpojumu sniedzēja dēļ bija apdraudēts VIS plašāks izmantojums). |
| --- | --- |

22.

Turklāt tika konstatētas nekonsekvences IT stratēģijā un neatbilstības starp programmatūru un datoriekārtu tehnisko nodrošinājumu (piem., bija problēmas ar esošās programmatūras integrāciju; vienā no Prokuratūras struktūrām 37 darba stacijas netika izmantotas, bet bija noglabātas noliktavā; Interneta pakalpojumu sniedzēja dēļ bija apdraudēts VIS plašāks izmantojums).

| 23. | Tādējādi 18 mēnešus pēc plānotā pabeigšanas datuma (2003. gada beigas) jaunā VIS joprojām bija testēšanas posmā un vēl nevarēja kalpot par nozīmīgu līdzekli cīņā pret organizēto noziedzību un korupciju. Kad Komisija un Bulgārijas iestādes izstrādāja projektu, tā sarežģītība, tehniskā īstenojamība un savietojamība ar esošajām sistēmām netika pienācīgi novērtēta. |
| --- | --- |

23.

Tādējādi 18 mēnešus pēc plānotā pabeigšanas datuma (2003. gada beigas) jaunā VIS joprojām bija testēšanas posmā un vēl nevarēja kalpot par nozīmīgu līdzekli cīņā pret organizēto noziedzību un korupciju. Kad Komisija un Bulgārijas iestādes izstrādāja projektu, tā sarežģītība, tehniskā īstenojamība un savietojamība ar esošajām sistēmām netika pienācīgi novērtēta.

Rumānijas tiesu un sodu sistēmas pilnveidošana

| 24. | Rumānijā tika īstenots līdzīgs projekts (3 piegādes līgumi ar kopējo vērtību –8,4 miljoni euro) ar mērķi izveidot Lietu un dokumentu pārvaldības sistēmu (LDPS), kas saistītu visas tiesas un prokuratūras iestādes valstī. Programmatūra LDPS jau bija izstrādāta saskaņā ar agrāku Phare projektu un piegādāta 2002. gada septembrī. 2000. gada Phare projekta mērķis bija kļūt par “pēdējo posmu, kas saista sistēmā visas tiesas un prokuratūras iestādes”. |
| --- | --- |

24.

Rumānijā tika īstenots līdzīgs projekts (3 piegādes līgumi ar kopējo vērtību –8,4 miljoni euro) ar mērķi izveidot Lietu un dokumentu pārvaldības sistēmu (LDPS), kas saistītu visas tiesas un prokuratūras iestādes valstī. Programmatūra LDPS jau bija izstrādāta saskaņā ar agrāku Phare projektu un piegādāta 2002. gada septembrī. 2000. gada Phare projekta mērķis bija kļūt par “pēdējo posmu, kas saista sistēmā visas tiesas un prokuratūras iestādes”.

| 25. | Tomēr 2005. gada sākumā projekta vispārējais mērķis (visā valstī funkcionējoša LDPS) joprojām nebija sasniegts, lai gan sākumā bija paredzēts projektu pabeigt 2003. gada novembrī. Visās vietās, ko Palāta apmeklēja, tehniskais aprīkojums bija ierīkots atbilstoši līgumiem. Tomēr saskaņā ar agrāko Phare programmu piegādātā programmatūra tika izmantota tikai daļēji. Turklāt LDPS joprojām nebija pievienota liela daļa tiesas iestāžu tīklu Rumānijā, jo Rumānijas iestādes nebija izpildījušas savas būtiskās līdzfinansēšanas saistības, proti, programmas laikā darīt pieejamus 12 miljonus euro Tieslietu ministrijai un 10 miljonus euro Finanšu ministrijai (6). Šo finansiālo saistību trūkums parādīja, ka projektu par tiesu sistēmas reformu atbilstoši ES standartiem Rumānijas valdība neuzskatīja par prioritāti. |
| --- | --- |

25.

Tomēr 2005. gada sākumā projekta vispārējais mērķis (visā valstī funkcionējoša LDPS) joprojām nebija sasniegts, lai gan sākumā bija paredzēts projektu pabeigt 2003. gada novembrī. Visās vietās, ko Palāta apmeklēja, tehniskais aprīkojums bija ierīkots atbilstoši līgumiem. Tomēr saskaņā ar agrāko Phare programmu piegādātā programmatūra tika izmantota tikai daļēji. Turklāt LDPS joprojām nebija pievienota liela daļa tiesas iestāžu tīklu Rumānijā, jo Rumānijas iestādes nebija izpildījušas savas būtiskās līdzfinansēšanas saistības, proti, programmas laikā darīt pieejamus 12 miljonus euro Tieslietu ministrijai un 10 miljonus euro Finanšu ministrijai (6). Šo finansiālo saistību trūkums parādīja, ka projektu par tiesu sistēmas reformu atbilstoši ES standartiem Rumānijas valdība neuzskatīja par prioritāti.

Ieguldījums MVU biznesa inkubatoros rūpnieciskās lejupslīdes apgabalos Bulgārijā

| 26. | MVU biznesa inkubatoru projekta mērķis (piešķirtais budžets –2,7 miljoni euro ieguldījumiem) bija stiprināt MVU sektoru Bulgārijas ziemeļrietumu un centra dienvidu reģionos. Tika uzskatīts biznesa inkubatori jāveido, atjaunojot vecas ēkas divu reģionu rūpnieciskās lejupslīdes apvidos. Tam bija jāatbalsta personas, lai tās sāktu jaunu uzņēmējdarbību un radītu jaunas darba iespējas to vietā, kas zaudētas tradicionālajās rūpniecības nozarēs, kuras bija spiestas pārstrukturēties. |
| --- | --- |

26.

MVU biznesa inkubatoru projekta mērķis (piešķirtais budžets –2,7 miljoni euro ieguldījumiem) bija stiprināt MVU sektoru Bulgārijas ziemeļrietumu un centra dienvidu reģionos. Tika uzskatīts biznesa inkubatori jāveido, atjaunojot vecas ēkas divu reģionu rūpnieciskās lejupslīdes apvidos. Tam bija jāatbalsta personas, lai tās sāktu jaunu uzņēmējdarbību un radītu jaunas darba iespējas to vietā, kas zaudētas tradicionālajās rūpniecības nozarēs, kuras bija spiestas pārstrukturēties.

| 27. | Galu galā sešas ēkas tika izraudzītas atjaunošanai. Revīzijas laikā 2005. jūlijā tikai vienu (Montana) sāka izmantot kā biznesa inkubatoru. Piecus gadus pēc vajadzību novērtējuma reģionā nekas nebija izdarīts, lai radītu alternatīvas darba vietas rūpnieciskas lejupslīdes apvidos. |
| --- | --- |

27.

Galu galā sešas ēkas tika izraudzītas atjaunošanai. Revīzijas laikā 2005. jūlijā tikai vienu (Montana) sāka izmantot kā biznesa inkubatoru. Piecus gadus pēc vajadzību novērtējuma reģionā nekas nebija izdarīts, lai radītu alternatīvas darba vietas rūpnieciskas lejupslīdes apvidos.

| 28. | Attīstība nenotika galvenokārt valsts iestāžu vājās īstenošanas spējas dēļ. Vāja administratīvā spēja arī bija viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ turpmāki projekti MVU jomā tika atcelti (sk. 2. izcēlumu).

  2. izcēlumsBulgārijā plānotais projekts ar nosaukumu “MVU kvalitātes sertifikācija” (piešķirtais budžets –4,8 miljoni euro) beigās vispār netika īstenots. Tā konkrētais mērķis bija uzlabot konkurētspēju un eksporta spēju apstrādes rūpniecībā. Delegācijas veiktā ex-ante kontrole (sk. 9. punktu) Sofijā strādāja efektīvi, noraidot pirmo priekšlikuma dokumentu konkursu, jo attiecīgajās ministrijās nebija atbilstošu īstenotājstruktūru un procedūru dotāciju shēmām. Beigās delegācija neapstiprināja dotācijas piešķiršanu, jo Bulgārijas administratīvās atbilstības un pretendentu piemērotības novērtējums nebija saskaņots un pret sabiedrībām nebija nodrošināta vienlīdzīga attieksme. No savas puses, Bulgārijas iestādes vainoja delegāciju par to, ka tā nesniedz atbilstošu informāciju par piemērojamo ES tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

28.

Attīstība nenotika galvenokārt valsts iestāžu vājās īstenošanas spējas dēļ. Vāja administratīvā spēja arī bija viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ turpmāki projekti MVU jomā tika atcelti (sk. 2. izcēlumu).

2. izcēlumsBulgārijā plānotais projekts ar nosaukumu “MVU kvalitātes sertifikācija” (piešķirtais budžets –4,8 miljoni euro) beigās vispār netika īstenots. Tā konkrētais mērķis bija uzlabot konkurētspēju un eksporta spēju apstrādes rūpniecībā. Delegācijas veiktā ex-ante kontrole (sk. 9. punktu) Sofijā strādāja efektīvi, noraidot pirmo priekšlikuma dokumentu konkursu, jo attiecīgajās ministrijās nebija atbilstošu īstenotājstruktūru un procedūru dotāciju shēmām. Beigās delegācija neapstiprināja dotācijas piešķiršanu, jo Bulgārijas administratīvās atbilstības un pretendentu piemērotības novērtējums nebija saskaņots un pret sabiedrībām nebija nodrošināta vienlīdzīga attieksme. No savas puses, Bulgārijas iestādes vainoja delegāciju par to, ka tā nesniedz atbilstošu informāciju par piemērojamo ES tiesisko regulējumu.

Vietēji un reģionāli infrastruktūras projekti Rumānijā

| 29. | Revīzijas laikā 2005. gada martā vēl joprojām bija vajadzīgas lielas pūles, lai sasniegtu mērķus — izveidot divus biznesa infrastruktūras attīstības parkus Rumānijā (līgumu kopējā vērtība –13,7 miljoni euro). Lai gan saskaņā ar projekta apraksta dokumentiem sākotnējais pabeigšanas termiņš bija 2004. gada oktobris, būvniecība vēl turpinājās. Darba līgumu pagarināšanas iemesls bija trūkumi projektā. Saistībā ar šo divu projektu nākotni joprojām jārisina virkne pārvaldības problēmu (sk. 53.-56. punktu nodaļā “Ar ekonomisko dzīvotspēju saistītais risks”). |
| --- | --- |

29.

Revīzijas laikā 2005. gada martā vēl joprojām bija vajadzīgas lielas pūles, lai sasniegtu mērķus — izveidot divus biznesa infrastruktūras attīstības parkus Rumānijā (līgumu kopējā vērtība –13,7 miljoni euro). Lai gan saskaņā ar projekta apraksta dokumentiem sākotnējais pabeigšanas termiņš bija 2004. gada oktobris, būvniecība vēl turpinājās. Darba līgumu pagarināšanas iemesls bija trūkumi projektā. Saistībā ar šo divu projektu nākotni joprojām jārisina virkne pārvaldības problēmu (sk. 53.-56. punktu nodaļā “Ar ekonomisko dzīvotspēju saistītais risks”).

| 30. | Vēl viena Rumānijas projekta nosaukums bija “Tūrisma infrastruktūras modernizācija un attīstība Piatra Neamt” (līguma vērtība –2,3 miljoni euro). Saskaņā ar darbu līgumu infrastruktūra bija izveidota. Tomēr projekta nosaukums bija maldinošs, jo atjaunotajā teritorijā tūristu piesaistīšanai bija maz darīts. Galvenie finansētie objekti bija tilts un iela (3 km), un tie abi atradās ārpus atpūtas zonas un tika regulāri izmantoti vietējā satiksmē. “Tūristu” rajons ir atpūtas vieta, ko galvenokārt izmanto (pavasarī un vasarā) vietējā sabiedrība. Turklāt šajā vietā atrodas grausts — tukšs, pamests olimpiska izmēra peldbaseins. Tādējādi šis rajons, ko sauc par Pludmali (Strand), izskatās tikai daļēji atjaunots, un tur nevar radīt jaunas darbavietas, kā paredzēts, tūristu piesaistīšanai. |
| --- | --- |

30.

Vēl viena Rumānijas projekta nosaukums bija “Tūrisma infrastruktūras modernizācija un attīstība Piatra Neamt” (līguma vērtība –2,3 miljoni euro). Saskaņā ar darbu līgumu infrastruktūra bija izveidota. Tomēr projekta nosaukums bija maldinošs, jo atjaunotajā teritorijā tūristu piesaistīšanai bija maz darīts. Galvenie finansētie objekti bija tilts un iela (3 km), un tie abi atradās ārpus atpūtas zonas un tika regulāri izmantoti vietējā satiksmē. “Tūristu” rajons ir atpūtas vieta, ko galvenokārt izmanto (pavasarī un vasarā) vietējā sabiedrība. Turklāt šajā vietā atrodas grausts — tukšs, pamests olimpiska izmēra peldbaseins. Tādējādi šis rajons, ko sauc par Pludmali (Strand), izskatās tikai daļēji atjaunots, un tur nevar radīt jaunas darbavietas, kā paredzēts, tūristu piesaistīšanai.

| 31. | Diviem citiem infrastruktūras projektiem Rumānijā bija radušies šķēršļi, kas kavēja mērķu sasniegšanu:






  a) | tilts, kas pār Prutas upi saista Rumāniju un Moldovu, bija pabeigts 2004. gada decembrī (kopējā līgumu vērtība –3,1 miljons euro). Diemžēl to nevarēja izmantot, jo Moldovas pusē vēl bija jāuzbūvē pievedceļš. Turklāt nevienā pusē nebija robežkontroles posteņu; |
| --- | --- | --- |

31.

Diviem citiem infrastruktūras projektiem Rumānijā bija radušies šķēršļi, kas kavēja mērķu sasniegšanu:

a)

tilts, kas pār Prutas upi saista Rumāniju un Moldovu, bija pabeigts 2004. gada decembrī (kopējā līgumu vērtība –3,1 miljons euro). Diemžēl to nevarēja izmantot, jo Moldovas pusē vēl bija jāuzbūvē pievedceļš. Turklāt nevienā pusē nebija robežkontroles posteņu;

| b) | starptautiskiem pasākumiem paredzētās halles būvniecība Konstantā (6,4 miljonu euro projekts) bija apturēta 2004. gada septembrī, kad Konstantas Apgabala padome atsauca būvniecības atļauju, pamatojoties uz tehniskām neatbilstībām. Kopš tā laika pastāvīgie un pamatotie dažādo ieinteresēto pušu centieni nav panākuši, ka Padome izdotu jaunu atļauju. Kaut gan reālās radušās izmaksas ir bijušas apmēram 3 miljoni euro, projekts ir nopietni apdraudēts. |
| --- | --- |

b)

starptautiskiem pasākumiem paredzētās halles būvniecība Konstantā (6,4 miljonu euro projekts) bija apturēta 2004. gada septembrī, kad Konstantas Apgabala padome atsauca būvniecības atļauju, pamatojoties uz tehniskām neatbilstībām. Kopš tā laika pastāvīgie un pamatotie dažādo ieinteresēto pušu centieni nav panākuši, ka Padome izdotu jaunu atļauju. Kaut gan reālās radušās izmaksas ir bijušas apmēram 3 miljoni euro, projekts ir nopietni apdraudēts.

Bulgārijas Pēcprivatizācijas fonds (BPPF)

| 32. | Īpašs ieguldījumu atbalsta gadījums bija Phare iemaksa Bulgārijas Pēcprivatizācijas fondā (BPPF). Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) 1998. gadā izveidoja BPPF kā fondu desmit gadiem. Mērķis bija ieguldīt līdzekļus privātā sektora attīstībai Bulgārijā un uzlabot atlasītu Bulgārijas privātuzņēmumu veikumu, sniedzot tiem gan ilgtermiņa pašu kapitāla finansējumu, gan zinātību (know-how). |
| --- | --- |

32.

Īpašs ieguldījumu atbalsta gadījums bija Phare iemaksa Bulgārijas Pēcprivatizācijas fondā (BPPF). Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) 1998. gadā izveidoja BPPF kā fondu desmit gadiem. Mērķis bija ieguldīt līdzekļus privātā sektora attīstībai Bulgārijā un uzlabot atlasītu Bulgārijas privātuzņēmumu veikumu, sniedzot tiem gan ilgtermiņa pašu kapitāla finansējumu, gan zinātību (know-how).

| 33. | ERAB bija vispārējā atbildība par BPPF, un fonda pārvaldībai tā izmantoja aktīvu pārvaldības sabiedrību. ERAB kapitalizēja BPPF ar 30 miljonu euro lielu pašu kapitālu un saņēma Phare maksājumus 6,5 miljonu euro apmērā no Bulgārijas 1997.-2000. gada Phare valsts programmas. Tā kā Phare nauda nebija tiešie ieguldījumi, tā tika izlietota Fonda pārvaldnieka darbības izmaksām, uzņēmumu konsultēšanai un pašas ERAB menedžmenta komisijas maksai. |
| --- | --- |

33.

ERAB bija vispārējā atbildība par BPPF, un fonda pārvaldībai tā izmantoja aktīvu pārvaldības sabiedrību. ERAB kapitalizēja BPPF ar 30 miljonu euro lielu pašu kapitālu un saņēma Phare maksājumus 6,5 miljonu euro apmērā no Bulgārijas 1997.-2000. gada Phare valsts programmas. Tā kā Phare nauda nebija tiešie ieguldījumi, tā tika izlietota Fonda pārvaldnieka darbības izmaksām, uzņēmumu konsultēšanai un pašas ERAB menedžmenta komisijas maksai.

| 34. | Vairāki faktori liecina, ka Phare izdevumi nebija ne efektīvi, ne produktīvi:






  a) | tā vietā, lai veiktu ieguldījumus 12-15 sabiedrībās, BPPF iegādājās daļas tikai sešās; |
| --- | --- | --- |

34.

Vairāki faktori liecina, ka Phare izdevumi nebija ne efektīvi, ne produktīvi:

a)

tā vietā, lai veiktu ieguldījumus 12-15 sabiedrībās, BPPF iegādājās daļas tikai sešās;

| b) | viena no šīm sešām sabiedrībām — tā, kurā Fonds bija veicis vislielāko ieguldījumu (4 miljonus euro) — bankrotēja; |
| --- | --- |

b)

viena no šīm sešām sabiedrībām — tā, kurā Fonds bija veicis vislielāko ieguldījumu (4 miljonus euro) — bankrotēja;

| c) | fonda pārvaldnieka pārvaldības izmaksas bija nesamērīgi augstas: 4,5 miljoni euro bija izlietoti Fonda administratīvajám izmaksām 1998.-2002. gada laikposmā, kamēr kopējā summa, kas tieši ieguldīta sešu sabiedrību akcijās pēc to privatizācijas, bija tikai 11,6 miljoni euro. |
| --- | --- |

c)

fonda pārvaldnieka pārvaldības izmaksas bija nesamērīgi augstas: 4,5 miljoni euro bija izlietoti Fonda administratīvajám izmaksām 1998.-2002. gada laikposmā, kamēr kopējā summa, kas tieši ieguldīta sešu sabiedrību akcijās pēc to privatizācijas, bija tikai 11,6 miljoni euro.

| 35. | Bulgārijas iestādes nebija apmierinātas ar Fondu, un Komisija iejaucās, lai apturētu turpmāku ES naudas izdošanu. ERAB 2002. gada beigās pirms plānotā termiņa pārtrauca BPPF darbību. |
| --- | --- |

35.

Bulgārijas iestādes nebija apmierinātas ar Fondu, un Komisija iejaucās, lai apturētu turpmāku ES naudas izdošanu. ERAB 2002. gada beigās pirms plānotā termiņa pārtrauca BPPF darbību.

| 36. | Galvenais iemesls BPPF neveiksmei acīmredzot bija Fonda pārvaldes sabiedrības darbība, jo kopumā sarežģītajā pēcprivatizācijas situācijā sabiedrība veica nepareizus novērtējumus (ieguldījumu lēmumus). Nebija pietiekama pamudinājuma strādāt rentabli, jo visas darbības izmaksas sedza Phare. Tā kā līdzekļi tika izmantoti, lai atbalstītu ERAB pamatdarbību, ieguldījuma katalītiskais efekts (7) netika sasniegts. |
| --- | --- |

36.

Galvenais iemesls BPPF neveiksmei acīmredzot bija Fonda pārvaldes sabiedrības darbība, jo kopumā sarežģītajā pēcprivatizācijas situācijā sabiedrība veica nepareizus novērtējumus (ieguldījumu lēmumus). Nebija pietiekama pamudinājuma strādāt rentabli, jo visas darbības izmaksas sedza Phare. Tā kā līdzekļi tika izmantoti, lai atbalstītu ERAB pamatdarbību, ieguldījuma katalītiskais efekts (7) netika sasniegts.

Enerģētikas nozares liberalizācija Rumānijā

| 37. | Rumānijā elektrības nozares modernizēšanas projekts sastapās ar ievērojamu kavēšanos, kas palēnināja Rumānijas gatavošanos pievienoties ES iekšējam enerģētikas tirgum. Phare sedz 11 % no 203 miljonu euro lielās programmas ieguldījumu daļas, atlikumu sedz no valsts līdzfinansējuma (24 %) un aizdevumiem, ko sniedz ERAB (25 %) un Eiropas Investīciju banka (40 %). Sākotnēji bija plānots, ka uzlabojumi elektropārvades tīklā (ietverot visus Phare elementus) tiks pabeigti 2002. gada augustā. Šo termiņu atlika divas reizes — vispirms uz 2004. gada novembri un tad uz 2005. gada jūniju. Līgumu slēgšanu ievērojami aizkavēja valdības vilcināšanās ievērot vienu no projekta nosacījumiem: divu elektroenerģijas sadales uzņēmējsabiedrību apmierinoša privatizācijas virzība. |
| --- | --- |

37.

Rumānijā elektrības nozares modernizēšanas projekts sastapās ar ievērojamu kavēšanos, kas palēnināja Rumānijas gatavošanos pievienoties ES iekšējam enerģētikas tirgum. Phare sedz 11 % no 203 miljonu euro lielās programmas ieguldījumu daļas, atlikumu sedz no valsts līdzfinansējuma (24 %) un aizdevumiem, ko sniedz ERAB (25 %) un Eiropas Investīciju banka (40 %). Sākotnēji bija plānots, ka uzlabojumi elektropārvades tīklā (ietverot visus Phare elementus) tiks pabeigti 2002. gada augustā. Šo termiņu atlika divas reizes — vispirms uz 2004. gada novembri un tad uz 2005. gada jūniju. Līgumu slēgšanu ievērojami aizkavēja valdības vilcināšanās ievērot vienu no projekta nosacījumiem: divu elektroenerģijas sadales uzņēmējsabiedrību apmierinoša privatizācijas virzība.

| 38. | Projekts deva ieguldījumu nozares sakārtošanā atbilstoši ES direktīvām. Tomēr, tā kā projektu galvenokārt īstenoja ar ERAB un Eiropas Investīciju bankas aizdevumu starpniecību, Phare komponenta papildinātība (8) nav skaidra. Phare finansētie komponenti palīdzēja elektropārvades nodrošinātājam un komerctirgus operatoram nevis tieši elektroenerģijas nozares pārvaldes iestādei. |
| --- | --- |

38.

Projekts deva ieguldījumu nozares sakārtošanā atbilstoši ES direktīvām. Tomēr, tā kā projektu galvenokārt īstenoja ar ERAB un Eiropas Investīciju bankas aizdevumu starpniecību, Phare komponenta papildinātība (8) nav skaidra. Phare finansētie komponenti palīdzēja elektropārvades nodrošinātājam un komerctirgus operatoram nevis tieši elektroenerģijas nozares pārvaldes iestādei.

Lauksaimniecības statistika Bulgārijā

| 39. | Bulgārijā līdz 2002. gada janvārim bija paredzēts pabeigt projektu “Lauksaimniecības statistikas sistēmas pārkārtošana” (līgumu kopējā vērtība –0,4 miljoni euro). IT aprīkojums bija uzstādīts 2003. gada sākumā, bet paredzētajam mērķim vēl nebija izmantots. Tas notika tādēļ, ka piegādātā programmatūra bija nederīga, jo programmatūras piegādātājs bija slikti paveicis darbu. Rezultātā vēl 2005. gada janvārī Lauksaimniecības statistikas tīkla sistēma (LSTS) nebija izmantojama, lai gan Komisija norādīja, ka kopš tā laika panākts ievērojams progress. Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijai pietrūkst LSTS, kas nākotnē atvieglotu ES kopējās lauksaimniecības politikas ieviešanu. |
| --- | --- |

39.

Bulgārijā līdz 2002. gada janvārim bija paredzēts pabeigt projektu “Lauksaimniecības statistikas sistēmas pārkārtošana” (līgumu kopējā vērtība –0,4 miljoni euro). IT aprīkojums bija uzstādīts 2003. gada sākumā, bet paredzētajam mērķim vēl nebija izmantots. Tas notika tādēļ, ka piegādātā programmatūra bija nederīga, jo programmatūras piegādātājs bija slikti paveicis darbu. Rezultātā vēl 2005. gada janvārī Lauksaimniecības statistikas tīkla sistēma (LSTS) nebija izmantojama, lai gan Komisija norādīja, ka kopš tā laika panākts ievērojams progress. Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijai pietrūkst LSTS, kas nākotnē atvieglotu ES kopējās lauksaimniecības politikas ieviešanu.

Patvēruma organizācija Rumānijā

| 40. | Patvēruma organizācijas projektam Rumānijā (līguma kopējā vērtība –1,6 miljoni euro) ir mērķis turpmāk attīstīt patvēruma sistēmu, lai saskaņotu to ar Eiropas procedūrām un praksi. Finansējumu galvenokārt izmantoja, lai izveidotu divus bēgļu izvietošanas centrus — Galati (austrumu robeža) un Timisoara (rietumu robeža). |
| --- | --- |

40.

Patvēruma organizācijas projektam Rumānijā (līguma kopējā vērtība –1,6 miljoni euro) ir mērķis turpmāk attīstīt patvēruma sistēmu, lai saskaņotu to ar Eiropas procedūrām un praksi. Finansējumu galvenokārt izmantoja, lai izveidotu divus bēgļu izvietošanas centrus — Galati (austrumu robeža) un Timisoara (rietumu robeža).

| 41. | Telpas Galati centrā lielā mērā nebija izmantotas. Revīzijas laikā centrā bija izmitināti tikai 19 patvēruma meklētāji, kas nozīmē, ka izmantojuma koeficients ir tikai 7,6 % (9). Turklāt 2005. gada jūnijā izmitinātās personas nebija vietējie patvēruma lūdzēji, bet grupa Bangladešas iedzīvotāju, kas bija pārvesta uz centru no citām Rumānijas daļām. Saskaņā ar Valsts bēgļu lietu dienesta datiem nekad nav bijis neviena patvēruma meklētāja robežpārejas punktos pie austrumu robežas (vai ļoti reti pie jebkuras no Rumānijas ārējām, izņemot Bukarestes lidostu). Kopaina Galati — neviens patvēruma meklētājs nenāk no austrumu robežas, divi ēkas stāvi nav izmantoti, mājsaimniecības preces ir neskartas, piegādātās medicīnas preces nav atvērtas, automašīnas tiek izmantotas reti — tas liek domāt, ka faktiski nebija nepieciešams izveidot šo jauno izmitināšanas centru Galati. |
| --- | --- |

41.

Telpas Galati centrā lielā mērā nebija izmantotas. Revīzijas laikā centrā bija izmitināti tikai 19 patvēruma meklētāji, kas nozīmē, ka izmantojuma koeficients ir tikai 7,6 % (9). Turklāt 2005. gada jūnijā izmitinātās personas nebija vietējie patvēruma lūdzēji, bet grupa Bangladešas iedzīvotāju, kas bija pārvesta uz centru no citām Rumānijas daļām. Saskaņā ar Valsts bēgļu lietu dienesta datiem nekad nav bijis neviena patvēruma meklētāja robežpārejas punktos pie austrumu robežas (vai ļoti reti pie jebkuras no Rumānijas ārējām, izņemot Bukarestes lidostu). Kopaina Galati — neviens patvēruma meklētājs nenāk no austrumu robežas, divi ēkas stāvi nav izmantoti, mājsaimniecības preces ir neskartas, piegādātās medicīnas preces nav atvērtas, automašīnas tiek izmantotas reti — tas liek domāt, ka faktiski nebija nepieciešams izveidot šo jauno izmitināšanas centru Galati.

| 42. | Kopaina Rumānijā bija tāda, ka telpu patvēruma meklētājiem un bēgļiem bija vairāk nekā faktiski vajadzīgs. No otras puses, ir grūti paredzēt patvēruma meklētāju skaitu nākotnē, jo nenoteikta ir ekonomiskās vides attīstība un stabilitāte reģionā. Ja turpmākajos gados šīs ēkas joprojām izmantos maz, ir jāizskata alternatīva izmantojuma iespējas gan ēkām, gan to aprīkojumam, jo īpaši tai daļai, kas var sabojāties. |
| --- | --- |

42.

Kopaina Rumānijā bija tāda, ka telpu patvēruma meklētājiem un bēgļiem bija vairāk nekā faktiski vajadzīgs. No otras puses, ir grūti paredzēt patvēruma meklētāju skaitu nākotnē, jo nenoteikta ir ekonomiskās vides attīstība un stabilitāte reģionā. Ja turpmākajos gados šīs ēkas joprojām izmantos maz, ir jāizskata alternatīva izmantojuma iespējas gan ēkām, gan to aprīkojumam, jo īpaši tai daļai, kas var sabojāties.

Lielākajai daļai revidēto projektu ilgtspējība nebija nodrošināta

| 43. | Saskaņā ar Phare vadlīnijām ieguldījumu projektiem jābūt ilgtspējīgiem pēc pievienošanās dienas, ietverot finanšu līdzekļus, kas sedz to turpmākas uzturēšanas un ekspluatācijas izmaksas. Palāta pārbaudīja ilgtspējību divos aspektos: ieguldījuma produktu tehniskā dzīvotspēja (sk. 44.-50. punktu) un biznesa inkubatoru un rūpniecisko parku ekonomiskā dzīvotspēja (sk. 51.-56. punktu). |
| --- | --- |

43.

Saskaņā ar Phare vadlīnijām ieguldījumu projektiem jābūt ilgtspējīgiem pēc pievienošanās dienas, ietverot finanšu līdzekļus, kas sedz to turpmākas uzturēšanas un ekspluatācijas izmaksas. Palāta pārbaudīja ilgtspējību divos aspektos: ieguldījuma produktu tehniskā dzīvotspēja (sk. 44.-50. punktu) un biznesa inkubatoru un rūpniecisko parku ekonomiskā dzīvotspēja (sk. 51.-56. punktu).

Ar tehnisko dzīvotspēju saistītais risks

| 44. | Dārgi ieguldījumi ir pienācīgi jāuztur, lai tiem būtu ilgtermiņa rezultāti. Kopumā nebija skaidru plānu par to, kā segt uzturēšanas izmaksas nākotnē, kad beigsies garantijas periods. Vispārējs valsts līdzekļu trūkums atklājās daudzos gadījumos. Prokuratūrai Bulgārijā budžeta līdzekļu nepietika pat tādām pamatvajadzībām kā atbilstoši kvalificēti IT speciālisti, skeneri vai piemēroti dzesējamas serveru telpas. Līdzīgas problēmas bija arī Rumānijas tiesu sistēmā (LDPS). |
| --- | --- |

44.

Dārgi ieguldījumi ir pienācīgi jāuztur, lai tiem būtu ilgtermiņa rezultāti. Kopumā nebija skaidru plānu par to, kā segt uzturēšanas izmaksas nākotnē, kad beigsies garantijas periods. Vispārējs valsts līdzekļu trūkums atklājās daudzos gadījumos. Prokuratūrai Bulgārijā budžeta līdzekļu nepietika pat tādām pamatvajadzībām kā atbilstoši kvalificēti IT speciālisti, skeneri vai piemēroti dzesējamas serveru telpas. Līdzīgas problēmas bija arī Rumānijas tiesu sistēmā (LDPS).

| 45. | Valsts resursu trūkums un problēmas ar daļu aprīkojuma kopā jau bija radījuši grūtības dažos projektos. Vairāki piemēri robežpolicijas aprīkojuma jomā atklāj nopietnu uzturēšanas problēmu sekas. |
| --- | --- |

45.

Valsts resursu trūkums un problēmas ar daļu aprīkojuma kopā jau bija radījuši grūtības dažos projektos. Vairāki piemēri robežpolicijas aprīkojuma jomā atklāj nopietnu uzturēšanas problēmu sekas.

| 46. | VRPD Bulgārijā norādīja, ka valsts finansējums radiosakaru sistēmas uzturēšanai pēc garantijas perioda nav bijis iedalīts. Turklāt pēc piecu līdz septiņu gadu darbības būtu jāatjauno termovizuālo uzraudzības sistēmu elektroniskās daļas. 2007. gadā termovizuālās kameras būs bijušas ekspluatācijā piecus gadus. |
| --- | --- |

46.

VRPD Bulgārijā norādīja, ka valsts finansējums radiosakaru sistēmas uzturēšanai pēc garantijas perioda nav bijis iedalīts. Turklāt pēc piecu līdz septiņu gadu darbības būtu jāatjauno termovizuālo uzraudzības sistēmu elektroniskās daļas. 2007. gadā termovizuālās kameras būs bijušas ekspluatācijā piecus gadus.

| 47. | Jauna un moderna aprīkojuma pareizs izmantojums pagarina tā ilgmūžību. Darbinieki jāapmāca rīkoties ar aprīkojumu, lai no tā iegūtu labāko rezultātu. Šajā gadījumā projekta mācību komponents (0,5 miljoni euro), ar ko bija paredzēts arī stiprināt iestādes iekšējo sadarbību, nebija īstenots. |
| --- | --- |

47.

Jauna un moderna aprīkojuma pareizs izmantojums pagarina tā ilgmūžību. Darbinieki jāapmāca rīkoties ar aprīkojumu, lai no tā iegūtu labāko rezultātu. Šajā gadījumā projekta mācību komponents (0,5 miljoni euro), ar ko bija paredzēts arī stiprināt iestādes iekšējo sadarbību, nebija īstenots.

| 48. | Bulgārijas robežpolicija paredz problēmas ar četrasu piedziņas transportlīdzekļu uzturēšanu. Pēc uzvaras konkursā ieviestajai markai nav vietēju apkopes iespēju. NBPS tradicionālo autoparku veido Krievijā ražotas mašīnas, kas maksā tikai trešdaļu no tā veida mašīnām, kuras piegādātas saskaņā ar Phare, un kā rezerves daļas ir lētākas. Tomēr Phare noteikumi par Eiropas izcelsmi neļāva iepirkt ārpus ES vai kandidātvalstīm ražotus transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

48.

Bulgārijas robežpolicija paredz problēmas ar četrasu piedziņas transportlīdzekļu uzturēšanu. Pēc uzvaras konkursā ieviestajai markai nav vietēju apkopes iespēju. NBPS tradicionālo autoparku veido Krievijā ražotas mašīnas, kas maksā tikai trešdaļu no tā veida mašīnām, kuras piegādātas saskaņā ar Phare, un kā rezerves daļas ir lētākas. Tomēr Phare noteikumi par Eiropas izcelsmi neļāva iepirkt ārpus ES vai kandidātvalstīm ražotus transportlīdzekļus.

| 49. | Uzturēšanai vajadzīgo līdzekļu pieejamība ir vienmēr ļoti svarīga, jo daļa aprīkojuma vai nu bija nedroša, vai arī tehniskās iespējas neatbilda lietotāju vajadzībām.






  a) | Bulgārijā naktsredzes ierīces bija pieejamas ierobežotā skaitā, jo 65 ierīces no 112 sākotnēji piegādātajām bija nosūtītas atpakaļ piegādātājam labošanai. |
| --- | --- | --- |

49.

Uzturēšanai vajadzīgo līdzekļu pieejamība ir vienmēr ļoti svarīga, jo daļa aprīkojuma vai nu bija nedroša, vai arī tehniskās iespējas neatbilda lietotāju vajadzībām.

a)

Bulgārijā naktsredzes ierīces bija pieejamas ierobežotā skaitā, jo 65 ierīces no 112 sākotnēji piegādātajām bija nosūtītas atpakaļ piegādātājam labošanai.

| b) | Rumānijā dokumenti rāda, ka astoņi Phare finansēti muitai ražoti uzraudzības transportlīdzekļi (kopējās izmaksas –2,1 miljons euro) nebija izmantojami trešdaļu laika, kopš ieviešanas ekspluatācijā 2003. gada novembrī. Uzraudzības mašīnu remonts ir jāveic ārzemēs, kas paildzina to neizmantojamības periodu. Līdzīgs neizmantojamības līmenis bija arī 35 valsts finansētiem tās pašas markas uzraudzības transportlīdzekļiem. Iepriekšējā valsts transportlīdzekļu attīstība tajos pašos robežrajonos izvirza nākamo jautājumu par Phare transportlīdzekļu papildināmību. Projekta apraksta dokumentos, pamatojot Phare uzraudzības iekārtu pirkšanu, šie valsts finansētie transportlīdzekļi nav minēti (10). |
| --- | --- |

b)

Rumānijā dokumenti rāda, ka astoņi Phare finansēti muitai ražoti uzraudzības transportlīdzekļi (kopējās izmaksas –2,1 miljons euro) nebija izmantojami trešdaļu laika, kopš ieviešanas ekspluatācijā 2003. gada novembrī. Uzraudzības mašīnu remonts ir jāveic ārzemēs, kas paildzina to neizmantojamības periodu. Līdzīgs neizmantojamības līmenis bija arī 35 valsts finansētiem tās pašas markas uzraudzības transportlīdzekļiem. Iepriekšējā valsts transportlīdzekļu attīstība tajos pašos robežrajonos izvirza nākamo jautājumu par Phare transportlīdzekļu papildināmību. Projekta apraksta dokumentos, pamatojot Phare uzraudzības iekārtu pirkšanu, šie valsts finansētie transportlīdzekļi nav minēti (10).

| c) | Saskaņā ar Rumānijas robežpolicijas datiem divas no upes patruļas laivām (katra maksā 300 000 euro) nevarēja izmantot Donavas deltā ziemā, piemēram, divus līdz trīs mēnešus gadā, jo upe bija aizsalusi. Tehniskās specifikācijas nosaka, ka laivām jābūt izmantojamām dienu un nakti, salaužot ledu un mīnus 15 lidz plus 45 grādu temperatūrā. |
| --- | --- |

c)

Saskaņā ar Rumānijas robežpolicijas datiem divas no upes patruļas laivām (katra maksā 300 000 euro) nevarēja izmantot Donavas deltā ziemā, piemēram, divus līdz trīs mēnešus gadā, jo upe bija aizsalusi. Tehniskās specifikācijas nosaka, ka laivām jābūt izmantojamām dienu un nakti, salaužot ledu un mīnus 15 lidz plus 45 grādu temperatūrā.

| 50. | Nenodrošinot resursu pieejamību, lai aizstātu nolietotās iekārtas vai to daļas, kas tuvojas savu laiku jau nokalpojušas, piemēram, abu upes patruļas laivu dzinēji Rumānijā. Pastāv risks, ka revīzijā pārbaudītais robežaprīkojums vairs nebūs pilnībā izmantojams, kad Bulgārija un Rumānija pievienosies ES (vai pat Šengenas zonai) un to robežas kļūs par daļu no ES ārējās robežas. |
| --- | --- |

50.

Nenodrošinot resursu pieejamību, lai aizstātu nolietotās iekārtas vai to daļas, kas tuvojas savu laiku jau nokalpojušas, piemēram, abu upes patruļas laivu dzinēji Rumānijā. Pastāv risks, ka revīzijā pārbaudītais robežaprīkojums vairs nebūs pilnībā izmantojams, kad Bulgārija un Rumānija pievienosies ES (vai pat Šengenas zonai) un to robežas kļūs par daļu no ES ārējās robežas.

Ar ekonomisko dzīvotspēju saistītais risks

| 51. | Bulgārijā izmantošanai par biznesa inkubatoriem tika atjaunotas sešas ēkas, no kuram piecas vēl šim mērķim nav izmantotas (sk. 27. punktu). Rumānijā divi pārbaudītie biznesa infrastruktūras parki joprojām nedarbojas. Lai gan ir grūti novērtēt nepietiekami modernu projektu turpmāko ekonomisko dzīvotspēju, tika konstatēti vairāki nozīmīgi riska faktori. |
| --- | --- |

51.

Bulgārijā izmantošanai par biznesa inkubatoriem tika atjaunotas sešas ēkas, no kuram piecas vēl šim mērķim nav izmantotas (sk. 27. punktu). Rumānijā divi pārbaudītie biznesa infrastruktūras parki joprojām nedarbojas. Lai gan ir grūti novērtēt nepietiekami modernu projektu turpmāko ekonomisko dzīvotspēju, tika konstatēti vairāki nozīmīgi riska faktori.

| 52. | Bulgārijas biznesa inkubatoru ilgtermiņa panākumi un ekonomiskā dzīvotspēja būs atkarīga no vairākiem faktoriem, kas revīzijas laikā vēl nebija izskatīti: pārvaldības nodaļu darbība, vietējo pašvaldību atbalsts un ieguldījumi telpu uzturēšanā, ieņēmumi no iznomāšanas un ieņēmumi no MVU sniegtajiem pakalpojumiem, tādiem kā konsultēšana (piemēram, par kredīta/ aizdevuma pieteikumiem, juridiskās konsultācijas). Sekmīga darbība atkarīga no tā, vai ministrijas pilnībā atbalstīs pārvaldības nodaļas, kurām tūliņ jāsāk darboties. |
| --- | --- |

52.

Bulgārijas biznesa inkubatoru ilgtermiņa panākumi un ekonomiskā dzīvotspēja būs atkarīga no vairākiem faktoriem, kas revīzijas laikā vēl nebija izskatīti: pārvaldības nodaļu darbība, vietējo pašvaldību atbalsts un ieguldījumi telpu uzturēšanā, ieņēmumi no iznomāšanas un ieņēmumi no MVU sniegtajiem pakalpojumiem, tādiem kā konsultēšana (piemēram, par kredīta/ aizdevuma pieteikumiem, juridiskās konsultācijas). Sekmīga darbība atkarīga no tā, vai ministrijas pilnībā atbalstīs pārvaldības nodaļas, kurām tūliņ jāsāk darboties.

| 53. | Rumānijā rūpnieciskie parki ir relatīvi jauna parādība, un trūkst pieredzes šādu parku pārvaldībā. Šaubas par dažiem jaunizveidotajiem parkiem paustas Valsts attīstības plānā 2004.-2006. gadam, kur teikts, ka virkne pašreizējo rūpnieciskās attīstības plānu nav balstīta uz ļoti stingru pieprasījuma analīzi. |
| --- | --- |

53.

Rumānijā rūpnieciskie parki ir relatīvi jauna parādība, un trūkst pieredzes šādu parku pārvaldībā. Šaubas par dažiem jaunizveidotajiem parkiem paustas Valsts attīstības plānā 2004.-2006. gadam, kur teikts, ka virkne pašreizējo rūpnieciskās attīstības plānu nav balstīta uz ļoti stingru pieprasījuma analīzi.

| 54. | Parkam Iasi ar dinamisku pārvaldību un papildu ieguldījumu ir iespējas ievērojamai izaugsmei. Tomēr Palāta konstatēja, ka izveidojamo jauno darba vietu skaits diez vai sasniegs pat pusi no Phare projekta izpētē paredzētajām 1 100 darba vietas. |
| --- | --- |

54.

Parkam Iasi ar dinamisku pārvaldību un papildu ieguldījumu ir iespējas ievērojamai izaugsmei. Tomēr Palāta konstatēja, ka izveidojamo jauno darba vietu skaits diez vai sasniegs pat pusi no Phare projekta izpētē paredzētajām 1 100 darba vietas.

| 55. | Lai gan mērķis izveidot 300 jaunas darba vietas Bacau parkā ir relatīvi saprātīgs, nav droši, ka to var sasniegt. Galvenais jaunu darba vietu avots ir sabiedrības, kas sāk uzņēmējdarbību, bet plānos nav aprakstīts, kā parks gatavojas tās piesaistīt un noturēt. |
| --- | --- |

55.

Lai gan mērķis izveidot 300 jaunas darba vietas Bacau parkā ir relatīvi saprātīgs, nav droši, ka to var sasniegt. Galvenais jaunu darba vietu avots ir sabiedrības, kas sāk uzņēmējdarbību, bet plānos nav aprakstīts, kā parks gatavojas tās piesaistīt un noturēt.

| 56. | Tika uzskatīts, ka Rumānijas īstenotājiestāde pārrauga šo infrastruktūras projektu mērķu sasniegšanu. Tomēr tā koncentrējās tikai uz sekmīgu būvdarbu pabeigšanu, nepārbaudot, vai projekti virzās uz tajos paredzēto plašāko ekonomisko mērķu sasniegšanu, piemēram, jaunu darba vietu radīšanu. |
| --- | --- |

56.

Tika uzskatīts, ka Rumānijas īstenotājiestāde pārrauga šo infrastruktūras projektu mērķu sasniegšanu. Tomēr tā koncentrējās tikai uz sekmīgu būvdarbu pabeigšanu, nepārbaudot, vai projekti virzās uz tajos paredzēto plašāko ekonomisko mērķu sasniegšanu, piemēram, jaunu darba vietu radīšanu.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 57. | Komisijas veiktās projektu pārbaudes pirms finansēšanas (ex-ante kontrole) izrādījās efektīvas, novēršot pārkāpumus iepirkuma procesā. |
| --- | --- |

57.

Komisijas veiktās projektu pārbaudes pirms finansēšanas (ex-ante kontrole) izrādījās efektīvas, novēršot pārkāpumus iepirkuma procesā.

| 58. | Revīzijā pārbaudītie projekti kopumā atbilda Phare mērķiem un arī fiziski bija īstenoti saskaņā ar piegādes un darbu līgumu nosacījumiem. Tomēr vairāk nekā pusei revidēto projektu līdzekļi nebija vai tikai daļēji bija izmantoti paredzētajam nolūkam. Šos trūkumus radīja vāja administratīvā spēja un valsts resursu trūkums Bulgārijā un Rumānijā.

  1. ieteikumsValsts iestādēm turpmāk ir jāiegulda ievērojamas pūles, lai pabeigtu projektus un sasniegtu ar tiem saistītos mērķus.Komisijai rūpīgi jāuzrauga, lai revidētie projekti beidzot darbotos, kā paredzēts. Komisijai arī jāpanāk labāka pārraudzības komiteju darbība, kas būtu pamatsistēma koriģējošās politikas darbībām neatbilstošas izpildes gadījumos. |
| --- | --- |

58.

Revīzijā pārbaudītie projekti kopumā atbilda Phare mērķiem un arī fiziski bija īstenoti saskaņā ar piegādes un darbu līgumu nosacījumiem. Tomēr vairāk nekā pusei revidēto projektu līdzekļi nebija vai tikai daļēji bija izmantoti paredzētajam nolūkam. Šos trūkumus radīja vāja administratīvā spēja un valsts resursu trūkums Bulgārijā un Rumānijā.

1. ieteikumsValsts iestādēm turpmāk ir jāiegulda ievērojamas pūles, lai pabeigtu projektus un sasniegtu ar tiem saistītos mērķus.Komisijai rūpīgi jāuzrauga, lai revidētie projekti beidzot darbotos, kā paredzēts. Komisijai arī jāpanāk labāka pārraudzības komiteju darbība, kas būtu pamatsistēma koriģējošās politikas darbībām neatbilstošas izpildes gadījumos.

| 59. | Komisija pārvērtēja Bulgārijas un Rumānijas valsts iestāžu pārvaldības spēju un bieži vienojās ar tām par pārāk pretencioziem mērķiem un termiņiem. Šī pārāk pretenciozo uzdevumu noteikšana atspoguļojas arī projekta apraksta dokumentos, kas ietver ambiciozu “plašāku” un “tūlītēju” mērķu, iznākumu, uzdevumu, rezultātu, darbību sajaukumu un bieži vien nederīgu “sasniegumu radītāju” kopumu (11), kam nereti trūks sistemātiska paskaidrojuma. Tādēļ projekta apraksta dokumentus bija grūti izmantot kā jēgpilnu pārvaldības līdzekli.

  2. ieteikumsKomisijai jāpieņem daudz reālistiskāka programmu plānošanas pieeja Bulgārijai un Rumānijai, kā arī jaunajām kandidātvalstīm. Tā ietver uzlabotu vajadzību novērtējumu, nodrosinot papildināmību ar citiem ieguldījumu atbalsta avotiem. Galvenais ir pilnveidot projekta apraksta dokumentus, ko var labāk izmantot vadībā un pārraudzībā. Ārējie eksperti ir jau ierosinājuši, lai plānošanā iesaistītās struktūras projekta dokumentu sagatavošanai sistemātiski piemērotu kvalitātes kontroli (12). |
| --- | --- |

59.

Komisija pārvērtēja Bulgārijas un Rumānijas valsts iestāžu pārvaldības spēju un bieži vienojās ar tām par pārāk pretencioziem mērķiem un termiņiem. Šī pārāk pretenciozo uzdevumu noteikšana atspoguļojas arī projekta apraksta dokumentos, kas ietver ambiciozu “plašāku” un “tūlītēju” mērķu, iznākumu, uzdevumu, rezultātu, darbību sajaukumu un bieži vien nederīgu “sasniegumu radītāju” kopumu (11), kam nereti trūks sistemātiska paskaidrojuma. Tādēļ projekta apraksta dokumentus bija grūti izmantot kā jēgpilnu pārvaldības līdzekli.

2. ieteikumsKomisijai jāpieņem daudz reālistiskāka programmu plānošanas pieeja Bulgārijai un Rumānijai, kā arī jaunajām kandidātvalstīm. Tā ietver uzlabotu vajadzību novērtējumu, nodrosinot papildināmību ar citiem ieguldījumu atbalsta avotiem. Galvenais ir pilnveidot projekta apraksta dokumentus, ko var labāk izmantot vadībā un pārraudzībā. Ārējie eksperti ir jau ierosinājuši, lai plānošanā iesaistītās struktūras projekta dokumentu sagatavošanai sistemātiski piemērotu kvalitātes kontroli (12).

| 60. | Dažu līdzekļu tehniskā dzīvotspēja ir apšaubāma valsts finansējuma trūkuma dēļ. Joprojām paliek neatrisināti daudzi jautājumi par atbalstīto biznesa parku un inkubatoru ekonomisko dzīvotspēju. Komisija pietiekami nepārrauga ilgtspējības un līdzfinansējuma principu īstenošanu, kā tas noteikts Phare programmas īstenošanas vadlīnijās.

  3. ieteikumsKomisijai jāprecizē uzturēšanas līdzekļi un līdzfinansējuma prasības jau plānošanas posmā un jāievieš oficiāla procedūra, lai pārbaudītu šo principu ievērošanu. Ilgtspējības kontrolei jāiekļauj ekonomisko uzdevumu izpildes kontrole, piemēram, darba vietu izveides jomā. |
| --- | --- |

60.

Dažu līdzekļu tehniskā dzīvotspēja ir apšaubāma valsts finansējuma trūkuma dēļ. Joprojām paliek neatrisināti daudzi jautājumi par atbalstīto biznesa parku un inkubatoru ekonomisko dzīvotspēju. Komisija pietiekami nepārrauga ilgtspējības un līdzfinansējuma principu īstenošanu, kā tas noteikts Phare programmas īstenošanas vadlīnijās.

3. ieteikumsKomisijai jāprecizē uzturēšanas līdzekļi un līdzfinansējuma prasības jau plānošanas posmā un jāievieš oficiāla procedūra, lai pārbaudītu šo principu ievērošanu. Ilgtspējības kontrolei jāiekļauj ekonomisko uzdevumu izpildes kontrole, piemēram, darba vietu izveides jomā.

| 61. | Komisija pienācīgi neizvērtēja Phare naudas pievienoto vērtību un katalītisko efektu darbībās, ko vadīja starptautiskas finanšu iestādes. Acquis communautaire īstenošanai un ieviešanai ir vajadzīgi milzīgi ieguldījumi regulatīvajā bāzē. Phare var segt tikai daļu no šīm vispārējām vajadzībām. Tādēļ Phare vadlīnijas prasa koncentrēt ieguldījumu atbalstu uz darbībām, kas citādi netiktu veiktas un kas radīs lielu katalītisko efektu.

  4. ieteikumsKomisijai jāuzlabo papildinātības aspekta un katalītiskā efekta analīze, jo īpaši projektos, ko vada starptautiskas finanšu iestādes vai citas trešās personas. |
| --- | --- |

61.

Komisija pienācīgi neizvērtēja Phare naudas pievienoto vērtību un katalītisko efektu darbībās, ko vadīja starptautiskas finanšu iestādes. Acquis communautaire īstenošanai un ieviešanai ir vajadzīgi milzīgi ieguldījumi regulatīvajā bāzē. Phare var segt tikai daļu no šīm vispārējām vajadzībām. Tādēļ Phare vadlīnijas prasa koncentrēt ieguldījumu atbalstu uz darbībām, kas citādi netiktu veiktas un kas radīs lielu katalītisko efektu.

4. ieteikumsKomisijai jāuzlabo papildinātības aspekta un katalītiskā efekta analīze, jo īpaši projektos, ko vada starptautiskas finanšu iestādes vai citas trešās personas.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2006. gada 11. maija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  SEC(1999) 1956 galīgā redakcija: Vadlīnijas Phare programmas īstenošanai kandidātvalstīs 2000.-2006. gada laikposmam, piemērojot Padomes Regulas (EEK) Nr. 3906/89 8. pantu, Brisele, 13.10.1999. Vadlīnijas tika pārskatītas 2002. gada septembrī un 2003. gada decembrī.

1

Phare

(2)  Ieguldījumi parasti nozīmē ēkas un aprīkojumu, par ko valsts iestādes noslēdz darbu un piegādes līgumus. Iestāžu darbības pilnveidošana ir definēta kā process, kurā kandidātvalstīm palīdz attīstīt struktūras, stratēģijas, cilvēkresursus un pārvaldības prasmes, kas vajadzīgas, lai stiprinātu to ekonomisko, sociālo, reglamentācijas un administratīvo spēju. Šim nolūkam galvenais instruments ir Twinning (sk. Palātas Īpašo ziņojumu Nr. 6/2003 par Twinning kā galveno instrumentu iestāžu darbības pilnveidošanas atbalstam kandidātvalstīs).

2

Twinning

Twinning

(3)  Projektam valsts programmā parasti ir vairāki komponenti, kas piesaistīti vienam mērķim.

3

(4)  Lai veiktu projektu ikgadējos starpposma novērtējumus, Phare ietvaros ir noslēgts līgums par konsorciju.

4

Phare

(5)  ES tiesību aktu kopums, kas aptver Eiropas Savienības līgumus, sekundāros tiesību aktus un politiku, kā arī Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru.

5

(6)  Aizdevumu mērķis bija nodrošināt tehnisko aprīkojumu lielākajā daļā tiesas iestāžu visā valstī.

6

(7)  Phare īstenošanas vadlīnijas nosaka, ka “ieguldījumu atbalstam jāiedarbojas kā katalizatoram uz prioritārām, ar pievienošanos saistītām darbībām, kas citādi nebūtu notikušas vai būtu notikušas vēlāk”.

7

Phare

(8)  Phare īstenošanas vadlīnijas nosaka, ka ieguldījumu atbalsts “nevar izspiest citus finansētājus, jo īpaši no privātā sektora vai no iekšzemes finanšu iestādēm”.

8

Phare

(9)  Galati centra telpas ir piemērotas, lai uzņemtu un izmitinātu līdz pat 250 patvēruma meklētājiem.

9

(10)  Potenciālās pārklāšanās risks starp lieliem valsts finansētiem ieguldījumiem, kas tiek īstenoti pašlaik, un Phare iepriekš atbalstītajiem ieguldījumiem robežpārvaldības jomā bija aprakstīts Rumānijas visaptverošajā pārraudzības ziņojumā par 2005. gadu.

10

Phare

(11)  Sk. rādītājus, kas formulēti kā plaši mērķi (piemēram, “elektronerģijas vairumtirdzniecības tirgus izveide un darbība saskaņā ar elektroenerģijas vienotā tirgus direktīvu” vai “izpildīt ES prasības par organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanu”).

11

(12)  From Pre-Accession to Accession, Interim Evaluation Of Phare Support Allocated in 1999-2002 and Implemented until November 2003, Konsolidēts kopsavilkuma ziņojums, 2004. gada marts (Eiropas Komisijas publikācija).

12

From Pre-Accession to Accession, Interim Evaluation Of Phare Support Allocated in 1999-2002 and Implemented until November 2003

---

I PIELIKUMS

PHARE NAUDAS PIEŠĶĪRUMI VALSTU PROGRAMMĀM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Valstu programmas (1) | Bulgārija | Rumānija |
| | Ieguldījums | Iestāžu darbības pilnveidošana | Kopā | Ieguldījums | Iestāžu darbības pilnveidošana | Kopā |
| 2000 | 34,625 | 31,095 | 65,720 | 146,595 | 68,425 | 215,020 |
| 2001 | 44,588 | 38,235 | 82,823 | 120,920 | 127,970 | 248,890 |
| 2002 | 54,112 | 40,788 | 94,900 | 147,436 | 118,064 | 265,500 |
| 2003 | 47,476 | 47,424 | 94,900 | 168,365 | 97,135 | 265,500 |
| 2004 | 81,511 | 91,014 | 172,525 | 223,010 | 182,290 | 405,300 |
| Kopā | 262,312 | 248,556 | 510,868 | 806,326 | 593,884 | 1 400,210 |
| Procentuāli | 51,3 % | 48,7 % | 100 % | 57,6 % | 42,4 % | 100,0 % |

(miljoni EUR)

Valstu programmas (1)

Bulgārija

Rumānija

Ieguldījums

Iestāžu darbības pilnveidošana

Kopā

Ieguldījums

Iestāžu darbības pilnveidošana

Kopā

2000

34,625

31,095

65,720

146,595

68,425

215,020

2001

44,588

38,235

82,823

120,920

127,970

248,890

2002

54,112

40,788

94,900

147,436

118,064

265,500

2003

47,476

47,424

94,900

168,365

97,135

265,500

2004

81,511

91,014

172,525

223,010

182,290

405,300

Kopā

262,312

248,556

510,868

806,326

593,884

1 400,210

Procentuāli

51,3 %

48,7 %

100 %

57,6 %

42,4 %

100,0 %

---

(1)  Valstu programmas īsteno vairāku gadu periodā.

Piemēram, Bulgārijas 2004. gada valsts programmu apstiprināja 2004. gada septembrī, bet tās projektu izpildes termiņš ir 2007. gada 30. novembris.

---

II PIELIKUMS

Valsts programma, 2000. gads — Bulgārija

BUDŽETA SADALĪJUMS PROJEKTIEM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Projekta kods | Mērķis un projekti (saīsinātais nosaukums) | Kopējais Phare atbalsts | Iestāžu darbības pilnveidošana | Ieguldījumi |
| | Ekonomikas reforma | 5,500 | 4,000 | 1,500 |
| 0002.01 | Ekonomikas Ministrijas darbības pilnveidošana | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| 0002.02 | Turpmāks atbalsts Bulgārijas Pēprivatizācijas fondam | 1,500 | 0,000 | 1,500 |
| 0002.03 | Dzelzceļa darbības pārstrukturēšana | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| | ES tiesību aktu kopuma pieņemšana un tiesiskā regulējuma pilnveidošana | 15,400 | 11,025 | 4,375 |
| 0003.01 | Tiesiskā regulējuma stiprināšana telekomunikāciju jomā | 2,450 | 1,750 | 0,700 |
| 0003.02 | Atbilstības vērtēšanas sistēmas izveide | 3,000 | 2,325 | 0,675 |
| 0003.03 | Valsts iepirkuma sistēmas īstenošana | 1,300 | 1,000 | 0,300 |
| 0003.04 | Enerģētikas regulatora darbības pilnveidošana | 1,100 | 1,000 | 0,100 |
| 0003.05 | Energoefektivitātes aģentūras darbības pilnveidošana | 2,200 | 1,600 | 0,600 |
| 0003.06 | ES tiesību aktu kopums vides jomā un attiecīgo iestāžu darbības pilnveidošana | 5,350 | 3,350 | 2,000 |
| | Ekonomiskā un sociālā kohēzija | 15,000 | 1,080 | 13,920 |
| 0004.01 | MVU darbības kvalitātes sertificēšana | 5,000 | 0,200 | 4,800 |
| 0004.02 | MVU biznesa inkubatori | 3,000 | 0,320 | 2,680 |
| 0004.03 | Arodizglītība | 5,000 | 0,240 | 4,760 |
| 0004.04 | Arodizglītības iestāžu renovācija | 2,000 | 0,320 | 1,680 |
| | Tiesiskuma veicināšana un mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu aizsardzība | 16,500 | 4,555 | 11,945 |
| 0005.01 | Prokuratūras darbības pilnveidošana | 3,000 | 1,200 | 1,800 |
| 0005.02 | Robežpolicijas aprīkojums pie robežas ar Turciju | 9,000 | 0,500 | 8,500 |
| 0005.03 | Narkomānijas apkarošanas valsts stratēģijas izstrāde | 1,000 | 0,705 | 0,295 |
| 0005.04 | Bērnu labklājības reforma | 3,500 | 2,450 | 1,050 |
| | Valsts finanses un ES līdzekļu pārvaldība | 13,320 | 10,435 | 2,885 |
| 0006.01 | Valsts iekšējās finanšu kontroles pilnveidošana | 2,000 | 1,500 | 0,500 |
| 0006.02 | Valsts ārējās revīzijas institūta pilnveidošana | 2,000 | 1,400 | 0,600 |
| 0006.03 | Nodokļu administrēšanas reforma un modernizācija | 2,000 | 1,800 | 0,200 |
| 0006.04 | Iestāžu darbības pilnveidošana un valsts statistikas izstrāde | 2,000 | 1,315 | 0,685 |
| 0006.05 | Lauksaimniecības statistikas pārstrukturēšana | 2,000 | 1,200 | 0,800 |
| 0006.06 | SAPARD īstenošanas resursi | 1,000 | 0,900 | 0,100 |
| 0006.07 | Līgumslēgšanas iestāžu resursu palielināšana | 0,320 | 0,320 | 0,000 |
| 0006.08 | Phare projektu sagatavošanas programma | 2,000 | 2,000 | 0,000 |
| Kopā | 65,720 | 31,095 | 34,625 |

(miljoni EUR)

Projekta kods

Mērķis un projekti (saīsinātais nosaukums)

Kopējais Phare atbalsts

Iestāžu darbības pilnveidošana

Ieguldījumi

Ekonomikas reforma

5,500

4,000

1,500

0002.01

Ekonomikas Ministrijas darbības pilnveidošana

2,000

2,000

0,000

0002.02

Turpmāks atbalsts Bulgārijas Pēprivatizācijas fondam

1,500

0,000

1,500

0002.03

Dzelzceļa darbības pārstrukturēšana

2,000

2,000

0,000

ES tiesību aktu kopuma pieņemšana un tiesiskā regulējuma pilnveidošana

15,400

11,025

4,375

0003.01

Tiesiskā regulējuma stiprināšana telekomunikāciju jomā

2,450

1,750

0,700

0003.02

Atbilstības vērtēšanas sistēmas izveide

3,000

2,325

0,675

0003.03

Valsts iepirkuma sistēmas īstenošana

1,300

1,000

0,300

0003.04

Enerģētikas regulatora darbības pilnveidošana

1,100

1,000

0,100

0003.05

Energoefektivitātes aģentūras darbības pilnveidošana

2,200

1,600

0,600

0003.06

ES tiesību aktu kopums vides jomā un attiecīgo iestāžu darbības pilnveidošana

5,350

3,350

2,000

Ekonomiskā un sociālā kohēzija

15,000

1,080

13,920

0004.01

MVU darbības kvalitātes sertificēšana

5,000

0,200

4,800

0004.02

MVU biznesa inkubatori

3,000

0,320

2,680

0004.03

Arodizglītība

5,000

0,240

4,760

0004.04

Arodizglītības iestāžu renovācija

2,000

0,320

1,680

Tiesiskuma veicināšana un mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu aizsardzība

16,500

4,555

11,945

0005.01

Prokuratūras darbības pilnveidošana

3,000

1,200

1,800

0005.02

Robežpolicijas aprīkojums pie robežas ar Turciju

9,000

0,500

8,500

0005.03

Narkomānijas apkarošanas valsts stratēģijas izstrāde

1,000

0,705

0,295

0005.04

Bērnu labklājības reforma

3,500

2,450

1,050

Valsts finanses un ES līdzekļu pārvaldība

13,320

10,435

2,885

0006.01

Valsts iekšējās finanšu kontroles pilnveidošana

2,000

1,500

0,500

0006.02

Valsts ārējās revīzijas institūta pilnveidošana

2,000

1,400

0,600

0006.03

Nodokļu administrēšanas reforma un modernizācija

2,000

1,800

0,200

0006.04

Iestāžu darbības pilnveidošana un valsts statistikas izstrāde

2,000

1,315

0,685

0006.05

Lauksaimniecības statistikas pārstrukturēšana

2,000

1,200

0,800

0006.06

SAPARD īstenošanas resursi

1,000

0,900

0,100

0006.07

Līgumslēgšanas iestāžu resursu palielināšana

0,320

0,320

0,000

0006.08

Phare projektu sagatavošanas programma

2,000

2,000

0,000

Kopā

65,720

31,095

34,625

---

III PIELIKUMS

Valsts programma, 2000. gads — Rumānija

BUDŽETA SADALĪJUMS PROJEKTIEM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Projekta kods | Mērķis un projekts (saīsinātais nosaukums) | Kopējais Phare atbalsts | Iestāžu darbības pilnveidošana | Ieguldījumi |
| | Politiskie kritēriji | 13,00 | 5,75 | 7,25 |
| RO-0004.01 | Tiesas un sodu sistēmu pilnveidošana | 8,00 | 0,75 | 7,25 |
| RO-0004.02 | Pilsoniskā sabiedrība | 5,00 | 5,00 | |
| | Ekonomikas kritēriji | 40,90 | 12,975 | 27,925 |
| RO-0005.01 | Enerģētikas nozares liberalizācija | 28,90 | 8,50 | 20,40 |
| RO-0005.02 | Starpbanku maksājumu sistēma | 10,00 | 3,00 | 7,00 |
| RO-0005.03 | Vērtspapīru tirgus darbības reglamentēšana | 2,00 | 1,475 | 0,525 |
| | ES tiesību aktu kopumā noteikto pienākumu izpilde | 73,12 | 36,70 | 36,42 |
| RO-0006.01 | Rūpniecības politika | 0,60 | 0,60 | |
| RO-0006.02 | Kvalitātes infrastruktūra | 4,40 | 1,40 | 3,00 |
| RO-0006.03 | Savstarpēja diplomu atzīšana profesionāliem mērķiem | 1,65 | 1,35 | 0,30 |
| RO-0006.04 | Budžeta ieņēmumu iekasēšanas sistēmas pilnveidošana | 2,00 | 1,50 | 0,50 |
| RO-0006.05 | Valsts iepirkums | 2,00 | 1,55 | 0,45 |
| RO-0006.06 | Iekšējās revīzijas un finanšu kontroles pilnveidošana | 2,40 | 1,95 | 0,45 |
| RO-0006.07 | Rumānijas Revīzijas palātas darbības pilnveidošana | 1,60 | 0,90 | 0,70 |
| RO-0006.08 | Lauksaimniecības politika un koordinēšana | 4,00 | 3,50 | 0,50 |
| RO-0006.09 | Lauksaimniecības produktu kvalitātes kontrole | 2,55 | 1,55 | 1,00 |
| RO-0006.10 | ES tiesību aktu kopums fitosanitārajā jomā | 2,00 | 0,35 | 1,65 |
| RO-0006.11 | ES tiesību aktu kopuma ieviešanas sekmēšana veterinārijas jomā | 4,00 | 1,00 | 3,00 |
| RO-0006.12 | ES tiesību aktu kopuma ieviešanas sekmēšana vīna ražošanā | 2,00 | 1,00 | 1,00 |
| RO-0006.13 | Statistika par lauksaimniecību un reģioniem | 6,00 | 5,20 | 0,80 |
| RO-0006.14 | ES tiesību aktu kopuma īstenošana vides jomā | 8,00 | 5,50 | 2,50 |
| RO-0006.15 | Transporta līdzekļu tehniskās apskates pilnveidošana | 3,00 | | 3,00 |
| RO-0006.16 | Robežu pārvaldības sekmēšana | 18,92 | 1,60 | 17,32 |
| RO-0006.17 | Cīņa pret narkotikām | 1,00 | 0,75 | 0,25 |
| RO-0006.18 | Atbalsta pasākumi Eiropas integrācijas procesam | 7,00 | 7,00 | |
| | Ekonomiskā un sociālā kohēzija | 88,00 | 13,00 | 75,00 |
| RO-0007.01 | Nacionālā attīstības plāna īstenošana, iestāžu darbības pilnveidošana | 13,00 | 13,00 | |
| RO-0007.02 | Reģionālā attīstība | 75,00 | | 75,00 |
| Kopā | 215,02 | 68,425 | 146,595 |

(miljoni EUR)

Projekta kods

Mērķis un projekts (saīsinātais nosaukums)

Kopējais Phare atbalsts

Iestāžu darbības pilnveidošana

Ieguldījumi

Politiskie kritēriji

13,00

5,75

7,25

RO-0004.01

Tiesas un sodu sistēmu pilnveidošana

8,00

0,75

7,25

RO-0004.02

Pilsoniskā sabiedrība

5,00

5,00

Ekonomikas kritēriji

40,90

12,975

27,925

RO-0005.01

Enerģētikas nozares liberalizācija

28,90

8,50

20,40

RO-0005.02

Starpbanku maksājumu sistēma

10,00

3,00

7,00

RO-0005.03

Vērtspapīru tirgus darbības reglamentēšana

2,00

1,475

0,525

ES tiesību aktu kopumā noteikto pienākumu izpilde

73,12

36,70

36,42

RO-0006.01

Rūpniecības politika

0,60

0,60

RO-0006.02

Kvalitātes infrastruktūra

4,40

1,40

3,00

RO-0006.03

Savstarpēja diplomu atzīšana profesionāliem mērķiem

1,65

1,35

0,30

RO-0006.04

Budžeta ieņēmumu iekasēšanas sistēmas pilnveidošana

2,00

1,50

0,50

RO-0006.05

Valsts iepirkums

2,00

1,55

0,45

RO-0006.06

Iekšējās revīzijas un finanšu kontroles pilnveidošana

2,40

1,95

0,45

RO-0006.07

Rumānijas Revīzijas palātas darbības pilnveidošana

1,60

0,90

0,70

RO-0006.08

Lauksaimniecības politika un koordinēšana

4,00

3,50

0,50

RO-0006.09

Lauksaimniecības produktu kvalitātes kontrole

2,55

1,55

1,00

RO-0006.10

ES tiesību aktu kopums fitosanitārajā jomā

2,00

0,35

1,65

RO-0006.11

ES tiesību aktu kopuma ieviešanas sekmēšana veterinārijas jomā

4,00

1,00

3,00

RO-0006.12

ES tiesību aktu kopuma ieviešanas sekmēšana vīna ražošanā

2,00

1,00

1,00

RO-0006.13

Statistika par lauksaimniecību un reģioniem

6,00

5,20

0,80

RO-0006.14

ES tiesību aktu kopuma īstenošana vides jomā

8,00

5,50

2,50

RO-0006.15

Transporta līdzekļu tehniskās apskates pilnveidošana

3,00

3,00

RO-0006.16

Robežu pārvaldības sekmēšana

18,92

1,60

17,32

RO-0006.17

Cīņa pret narkotikām

1,00

0,75

0,25

RO-0006.18

Atbalsta pasākumi Eiropas integrācijas procesam

7,00

7,00

Ekonomiskā un sociālā kohēzija

88,00

13,00

75,00

RO-0007.01

Nacionālā attīstības plāna īstenošana, iestāžu darbības pilnveidošana

13,00

13,00

RO-0007.02

Reģionālā attīstība

75,00

75,00

Kopā

215,02

68,425

146,595

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| IV. | Revīzijas laikā atklājās, ka daži ieguldījumu projekti patiešām nebija īstenoti vai nedarbojās. Galvenie kavējumu un nepilnību iemesli, ieviešot un pabeidzot attiecīgos projektus, no vienas puses, bija attiecīgo valsts pārvaldes iestāžu administratīvās rīcībspējas trūkums, bet, no otras puses, aizkavēšanās nodrošināt ar nepieciešamo valsts līdzfinansējumu un citiem valsts resursiem.
  Taču, lai plānošanas dokumentos paredzētajā laikā nodrošinātu ieguldījumu projektu īstenošanu un pabeigšanu, ir veikti pasākumi valsts pārvaldes iestāžu administratīvās rīcībspējas attīstīšanā.
  Tāpat nepārtraukti tiek pieliktas pūles, lai veicinātu iesaistīto dalībnieku izpratni (valsts un vietējo iestāžu) par to, ka, lai nodrošinātu ieguldījumu projektu sekmīgu vadību un ilgtspējību pēc to pabeigšanas un ieviešanas, plānošanas laikā ir jāparedz papildu finansējums un cilvēkresursi. |
| --- | --- |

IV.

Revīzijas laikā atklājās, ka daži ieguldījumu projekti patiešām nebija īstenoti vai nedarbojās. Galvenie kavējumu un nepilnību iemesli, ieviešot un pabeidzot attiecīgos projektus, no vienas puses, bija attiecīgo valsts pārvaldes iestāžu administratīvās rīcībspējas trūkums, bet, no otras puses, aizkavēšanās nodrošināt ar nepieciešamo valsts līdzfinansējumu un citiem valsts resursiem.

Taču, lai plānošanas dokumentos paredzētajā laikā nodrošinātu ieguldījumu projektu īstenošanu un pabeigšanu, ir veikti pasākumi valsts pārvaldes iestāžu administratīvās rīcībspējas attīstīšanā.

Tāpat nepārtraukti tiek pieliktas pūles, lai veicinātu iesaistīto dalībnieku izpratni (valsts un vietējo iestāžu) par to, ka, lai nodrošinātu ieguldījumu projektu sekmīgu vadību un ilgtspējību pēc to pabeigšanas un ieviešanas, plānošanas laikā ir jāparedz papildu finansējums un cilvēkresursi.

| V. | Pēcprivatizācijas fonds nebija pietiekami produktīvs un efektīvs. Šā iemesla dēļ EK delegācija veica pasākumus, lai pirms grafikā paredzētā laika pārtrauktu Phare līdzekļu izmantošanu. Tomēr 5 uzņēmumi, kas pārvarēja pārejas grūtības, uzrādīja pozitīvus rezultātus. Attiecībā uz ieguldījumiem elektroenerģijas tirgū Phare ieguldījumi veicināja Vienotā elektroenerģijas tirgus direktīvas ieviešanu. |
| --- | --- |

V.

Pēcprivatizācijas fonds nebija pietiekami produktīvs un efektīvs. Šā iemesla dēļ EK delegācija veica pasākumus, lai pirms grafikā paredzētā laika pārtrauktu Phare līdzekļu izmantošanu. Tomēr 5 uzņēmumi, kas pārvarēja pārejas grūtības, uzrādīja pozitīvus rezultātus. Attiecībā uz ieguldījumiem elektroenerģijas tirgū Phare ieguldījumi veicināja Vienotā elektroenerģijas tirgus direktīvas ieviešanu.

| VI. | Lai nodrošinātu tehnisko dzīvotspēju un ilgmūžību, ir veikti garantijas un ekspluatācijas pasākumi. Vispārīgākā skatījumā līdzekļu saņēmēji ir sapratuši, ka tiem ir jānodrošina sava piederošā īpašuma ilgmūžība. Neraugoties uz sākotnējām grūtībām, jaunākās tendences attiecībā uz biznesa parkiem un inkubatoriem ieskicē varbūtēju, labvēlīgu pavērsienu. |
| --- | --- |

VI.

Lai nodrošinātu tehnisko dzīvotspēju un ilgmūžību, ir veikti garantijas un ekspluatācijas pasākumi. Vispārīgākā skatījumā līdzekļu saņēmēji ir sapratuši, ka tiem ir jānodrošina sava piederošā īpašuma ilgmūžība. Neraugoties uz sākotnējām grūtībām, jaunākās tendences attiecībā uz biznesa parkiem un inkubatoriem ieskicē varbūtēju, labvēlīgu pavērsienu.

| VII. | Pirmais ievilkums — Rumānijā un Bulgārijā daudzās jomās Phare programmu īstenošanu ietekmēja administratīvās rīcībspējas vājums, tā izraisot kavējumus dažu projektu īstenošanā. Tomēr Komisija vēlētos uzsvērt, ka kopš 2000. gada, kad tika veikta plānošana, Bulgārijas un Rumānijas iestāžu administratīvā rīcībspēja, lai gan ne vēlamajā apjomā, bet tomēr ir uzlabojusies, un daudzgadu programmas ietvaros, kas aptver laikposmu no 2004.-2006. gadam, šim jautājumam tiek pievērsta īpaša uzmanība. Bez tam Phare darbinieki pēc Apvienoto uzraudzības komiteju pieprasījuma 2005. gadā iesniedza visaptverošu pārskatu par īstenošanas aģentūru projektiem, kas tika ņemts vērā 2005. gada programmā. 2006. gadā katram projekta dokumentam tiek prasīts īpašs ziņojums par administratīvo rīcībspēju.

  Otrais ievilkums — Pēdējos gados ir uzlaboti noteikumi un paņēmieni, kā līdzfinansēt Phare projektus. Priekšroka tiek dota kopīgam līdzfinansējumam, nevis paralēlajam, un noteikumi par līdzfinansēšanas pārskatu sniegšanu arī ir ievērojami uzlaboti.

  Trešais ievilkums — Phare līdzekļu katalītiskais efekts pasākumos, ko vadīja starptautiskas finanšu iestādes, cik iespējams, ir izvērtēts. Tas palīdz izvairīties no pārklāšanās ar esošajiem projektiem, ko finansē no avotiem, kas nav saistīti ar Phare. |
| --- | --- |

VII.

Pirmais ievilkums — Rumānijā un Bulgārijā daudzās jomās Phare programmu īstenošanu ietekmēja administratīvās rīcībspējas vājums, tā izraisot kavējumus dažu projektu īstenošanā. Tomēr Komisija vēlētos uzsvērt, ka kopš 2000. gada, kad tika veikta plānošana, Bulgārijas un Rumānijas iestāžu administratīvā rīcībspēja, lai gan ne vēlamajā apjomā, bet tomēr ir uzlabojusies, un daudzgadu programmas ietvaros, kas aptver laikposmu no 2004.-2006. gadam, šim jautājumam tiek pievērsta īpaša uzmanība. Bez tam Phare darbinieki pēc Apvienoto uzraudzības komiteju pieprasījuma 2005. gadā iesniedza visaptverošu pārskatu par īstenošanas aģentūru projektiem, kas tika ņemts vērā 2005. gada programmā. 2006. gadā katram projekta dokumentam tiek prasīts īpašs ziņojums par administratīvo rīcībspēju.

Otrais ievilkums — Pēdējos gados ir uzlaboti noteikumi un paņēmieni, kā līdzfinansēt Phare projektus. Priekšroka tiek dota kopīgam līdzfinansējumam, nevis paralēlajam, un noteikumi par līdzfinansēšanas pārskatu sniegšanu arī ir ievērojami uzlaboti.

Trešais ievilkums — Phare līdzekļu katalītiskais efekts pasākumos, ko vadīja starptautiskas finanšu iestādes, cik iespējams, ir izvērtēts. Tas palīdz izvairīties no pārklāšanās ar esošajiem projektiem, ko finansē no avotiem, kas nav saistīti ar Phare.

APSVĒRUMI

| 19. | Izvēlēto projektu aprakstītās situācijas sniedz pareizu ieskatu par grūtībām, ar kurām nācās saskarties vadot projektus. Tomēr kopš revīzijas vairumā gadījumu situācija ir attīstījusies pozitīvi, bieži gūstot ievērojamus panākumus projekta mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

19.

Izvēlēto projektu aprakstītās situācijas sniedz pareizu ieskatu par grūtībām, ar kurām nācās saskarties vadot projektus. Tomēr kopš revīzijas vairumā gadījumu situācija ir attīstījusies pozitīvi, bieži gūstot ievērojamus panākumus projekta mērķu sasniegšanā.

| 21. | Lai likvidētu kļūdas programmatūrā, Prokuratūra (PPO) un līgumslēdzējs 2006. gada 23. februārī parakstīja Galīgo pieņemšanas–nodošanas aktu. Ilgstošā atteikšanās veikt galīgo pieņemšanu, norāda uz to, ka līdzekļu saņēmējam bija zināmas savas tiesības un viņš tās īstenoja pret līgumslēdzēju, tā nodrošinot, ka tiek ievēroti pareizas finanšu pārvaldības principi un līgumslēdzēja puse pilda savus pienākumus. |
| --- | --- |

21.

Lai likvidētu kļūdas programmatūrā, Prokuratūra (PPO) un līgumslēdzējs 2006. gada 23. februārī parakstīja Galīgo pieņemšanas–nodošanas aktu. Ilgstošā atteikšanās veikt galīgo pieņemšanu, norāda uz to, ka līdzekļu saņēmējam bija zināmas savas tiesības un viņš tās īstenoja pret līgumslēdzēju, tā nodrošinot, ka tiek ievēroti pareizas finanšu pārvaldības principi un līgumslēdzēja puse pilda savus pienākumus.

| 22. | Pirms šā projekta izveides nebija IT stratēģijas, lai datorizētu Prokuratūru (PPO). Šo projektu uzsāka ar Prokuratūras rīcībā esošo IT sistēmu un iekārtu sīku izpēti un ar visaptverošu īstenošanas iespēju izpēti.
  Pēc diviem secīgiem Phare finansētiem projektiem par IT ieviešanu Prokuratūrā, šobrīd visi biroji ir pieslēgti Vienotai informācijas datu sistēmai; tomēr tā vēl pilnībā netiek izmantota, jo līgumslēdzējs nav piegādājis visas preces (pārskata instrumentus).
  Uzglabātās darba stacijas šobrīd atrodas Batakas (Batak) mācību centrā un citās Prokuratūrās. Tādējādi visas izraudzītās Prokuratūras ir saņēmušas aparatūru un ir jau pieslēgtas internetam. |
| --- | --- |

22.

Pirms šā projekta izveides nebija IT stratēģijas, lai datorizētu Prokuratūru (PPO). Šo projektu uzsāka ar Prokuratūras rīcībā esošo IT sistēmu un iekārtu sīku izpēti un ar visaptverošu īstenošanas iespēju izpēti.

Pēc diviem secīgiem Phare finansētiem projektiem par IT ieviešanu Prokuratūrā, šobrīd visi biroji ir pieslēgti Vienotai informācijas datu sistēmai; tomēr tā vēl pilnībā netiek izmantota, jo līgumslēdzējs nav piegādājis visas preces (pārskata instrumentus).

Uzglabātās darba stacijas šobrīd atrodas Batakas (Batak) mācību centrā un citās Prokuratūrās. Tādējādi visas izraudzītās Prokuratūras ir saņēmušas aparatūru un ir jau pieslēgtas internetam.

| 23. | Līgumslēdzēja iestāde un līdzekļu saņēmējs ir rūpīgi pārbaudījuši līgumslēdzēja piegādātās sistēmas darbību. Lai noteiktu un novērstu IT sistēmas trūkumus, kas izraisīja kavējumus piegādes līguma izpildē, Līgumslēdzēja iestāde un līdzekļu saņēmējs aktīvi sadarbojās ar līgumslēdzēju. |
| --- | --- |

23.

Līgumslēdzēja iestāde un līdzekļu saņēmējs ir rūpīgi pārbaudījuši līgumslēdzēja piegādātās sistēmas darbību. Lai noteiktu un novērstu IT sistēmas trūkumus, kas izraisīja kavējumus piegādes līguma izpildē, Līgumslēdzēja iestāde un līdzekļu saņēmējs aktīvi sadarbojās ar līgumslēdzēju.

| 25. | Revīzijas laikā atklājās, ka ieguldījuma projekta mērķis – izveidot visā valstī funkcionējošu Lietu un dokumentu pārvaldības sistēmas (LDPS) lietojumprogrammu – patiešām nav pilnībā sasniegts: visās piegādes vietās IT iekārtas bija piegādātas un uzstādītas, bet ne visur tās darbojās.
  Komisijai par šo situāciju ir zināms jau vairāk nekā divus gadus, un tā sadarbojas ar Rumānijas iestādēm, lai atrisinātu līdzfinansēšanas jautājumu.
  Esot pie varas jaunai politiskai vadībai, Tieslietu ministrijai 2005. gada jūnijā izdevās iegūt valdības piekrišanu divām finanšu nomām, kopsummā par 22 miljoniem euro, lai segtu līdzfinansēšanas saistības (12 miljoni euro Tieslietu ministrijai un pārējie 10 miljoni euro Finanšu ministrijai). Vienlaikus valdība pieņēma Tieslietu ministrijas IT attīstības stratēģiju, kurā pirmo reizi precīzi ir atspoguļota IT fonda situācija visā nozarē, konkrētās vajadzības saistībā ar aparatūru un programmatūru, kā arī finansējums, kas paredzēts, lai izpildītu šīs prasības.
  Projektu plānots pabeigt 2006. gada marta beigās, un delegācija pārraudzīs un novērtēs tā attīstību un to, vai tas pilnībā atbilst projekta dokumentācijā izklāstītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

25.

Revīzijas laikā atklājās, ka ieguldījuma projekta mērķis – izveidot visā valstī funkcionējošu Lietu un dokumentu pārvaldības sistēmas (LDPS) lietojumprogrammu – patiešām nav pilnībā sasniegts: visās piegādes vietās IT iekārtas bija piegādātas un uzstādītas, bet ne visur tās darbojās.

Komisijai par šo situāciju ir zināms jau vairāk nekā divus gadus, un tā sadarbojas ar Rumānijas iestādēm, lai atrisinātu līdzfinansēšanas jautājumu.

Esot pie varas jaunai politiskai vadībai, Tieslietu ministrijai 2005. gada jūnijā izdevās iegūt valdības piekrišanu divām finanšu nomām, kopsummā par 22 miljoniem euro, lai segtu līdzfinansēšanas saistības (12 miljoni euro Tieslietu ministrijai un pārējie 10 miljoni euro Finanšu ministrijai). Vienlaikus valdība pieņēma Tieslietu ministrijas IT attīstības stratēģiju, kurā pirmo reizi precīzi ir atspoguļota IT fonda situācija visā nozarē, konkrētās vajadzības saistībā ar aparatūru un programmatūru, kā arī finansējums, kas paredzēts, lai izpildītu šīs prasības.

Projektu plānots pabeigt 2006. gada marta beigās, un delegācija pārraudzīs un novērtēs tā attīstību un to, vai tas pilnībā atbilst projekta dokumentācijā izklāstītajiem mērķiem.

| 27. | Traucēto konkursa procedūru dēļ, Komisija ir atteikusies piekrist pieciem biznesa inkubatoru līgumiem. Tādēļ ES finansēja tikai vienu inkubatoru un pārējo, no valsts budžeta finansēto, celtniecības uzraudzību. Šo projektu īstenoja jau pirms revīzijas. Darbojas Montana biznesa inkubators, vēl divās pilsētās celtnes jau ir pabeigtas un citās turpinās būvniecība. Tādējādi ir sagaidāma neliela reģionāla ietekme alternatīvu darba vietu radīšanā rūpnieciskas lejupslīdes apvidos. |
| --- | --- |

27.

Traucēto konkursa procedūru dēļ, Komisija ir atteikusies piekrist pieciem biznesa inkubatoru līgumiem. Tādēļ ES finansēja tikai vienu inkubatoru un pārējo, no valsts budžeta finansēto, celtniecības uzraudzību. Šo projektu īstenoja jau pirms revīzijas. Darbojas Montana biznesa inkubators, vēl divās pilsētās celtnes jau ir pabeigtas un citās turpinās būvniecība. Tādējādi ir sagaidāma neliela reģionāla ietekme alternatīvu darba vietu radīšanā rūpnieciskas lejupslīdes apvidos.

| 28. | Bulgārijā īstenošanas aģentūra (ĪA) šo projektu pienācīgi nepārvaldīja, un tā pārkāpa iepirkuma noteikumus, īpaši saistībā ar pasākumiem, kas veikti, lai piešķirtu būvdarbu līgumus (sarunas), kas lika Komisijai atteikties no sava atbalsta. Tādēļ Komisijas veiktā ex–ante kontrole nepiekrita konkursam un aizsargāja Kopienas finansējumu. |
| --- | --- |

28.

Bulgārijā īstenošanas aģentūra (ĪA) šo projektu pienācīgi nepārvaldīja, un tā pārkāpa iepirkuma noteikumus, īpaši saistībā ar pasākumiem, kas veikti, lai piešķirtu būvdarbu līgumus (sarunas), kas lika Komisijai atteikties no sava atbalsta. Tādēļ Komisijas veiktā ex–ante kontrole nepiekrita konkursam un aizsargāja Kopienas finansējumu.

| 29. | Tik tiešām abi projekti, kuros veica revīziju, būtiski kavējās, bet pēc Revīzijas palātas pārbaudes tie ir pabeigti.

  Iasi projekts darbojas kopš 2005. gada jūnija, bet Bacau projektu pabeidza 2005. gada novembrī.

  Iasi projekta kavējumu iemesls galvenokārt bija līgumslēdzēja neapmierinošā darbība (Rumānijas kopuzņēmums).
  Attiecībā uz Bacau projektu kavējumu iemesls galvenokārt bija tehniskā projekta sliktā kvalitāte, proti, ģeotehniskā izpēte, tādēļ projektu vajadzēja būtiski pārstrādāt un izdarīt izmaiņas līguma dokumentos. |
| --- | --- |

29.

Tik tiešām abi projekti, kuros veica revīziju, būtiski kavējās, bet pēc Revīzijas palātas pārbaudes tie ir pabeigti.

Iasi projekts darbojas kopš 2005. gada jūnija, bet Bacau projektu pabeidza 2005. gada novembrī.

Iasi projekta kavējumu iemesls galvenokārt bija līgumslēdzēja neapmierinošā darbība (Rumānijas kopuzņēmums).

Attiecībā uz Bacau projektu kavējumu iemesls galvenokārt bija tehniskā projekta sliktā kvalitāte, proti, ģeotehniskā izpēte, tādēļ projektu vajadzēja būtiski pārstrādāt un izdarīt izmaiņas līguma dokumentos.

| 30. | Šis projekts paredz atpūtas objektu, nevis tūristu un divu sabrukušu peldbaseinu modernizēšanu, kas Phare projektā nav iekļauti; tie vēl joprojām nav renovēti, lai gan attiecīgā ministrija un vietējais līdzekļu saņēmējs par to nemitīgi atgādināja. |
| --- | --- |

30.

Šis projekts paredz atpūtas objektu, nevis tūristu un divu sabrukušu peldbaseinu modernizēšanu, kas Phare projektā nav iekļauti; tie vēl joprojām nav renovēti, lai gan attiecīgā ministrija un vietējais līdzekļu saņēmējs par to nemitīgi atgādināja.

| 31. | a) | Pēc Komisijas neatlaidīgas iejaukšanās Moldovā un Rumānijā augstākajā līmenī, beidzot ir uzsākti pievedceļa darbi, un to ir paredzēts pabeigt līdz 2006. gada beigām. Tiek veikti sagatavošanas darbi robežkontroles posteņu izveidei. |
| --- | --- | --- |

31.

a)

Pēc Komisijas neatlaidīgas iejaukšanās Moldovā un Rumānijā augstākajā līmenī, beidzot ir uzsākti pievedceļa darbi, un to ir paredzēts pabeigt līdz 2006. gada beigām. Tiek veikti sagatavošanas darbi robežkontroles posteņu izveidei.

| b) | Projekts ir pabeigts, un, pamatojoties uz pārbaudes rezultātiem, ko veica DLAF (Rumānijas ekvivalents Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojam (OLAF)), Komisija uzskata, ka šā projekta izdevumi ir nesamērīgi. Komisija attiecīgi pielāgos savu ieguldījumu, un nākamie programmas maksājumi tiks samazināti. |
| --- | --- |

b)

Projekts ir pabeigts, un, pamatojoties uz pārbaudes rezultātiem, ko veica DLAF (Rumānijas ekvivalents Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojam (OLAF)), Komisija uzskata, ka šā projekta izdevumi ir nesamērīgi. Komisija attiecīgi pielāgos savu ieguldījumu, un nākamie programmas maksājumi tiks samazināti.

| 34. | Neapmierinoša darbība kopā ar pārejas ietekmes un katalītisko efektu iztrūkumu, bija par iemeslu tam, ka Komisija, lai izvairītos no turpmākas neefektīvas ES līdzekļu izmantošanas, aktīvi ierosināja šo fondu likvidēt pirms projekta beigām (2008. gads).






  a) | Fonda pārvaldnieks (un ERAB) neapšaubāmi par zemu novērtēja uzņēmējdarbības vides grūtības tā laika Bulgārijā. Kā īsi pirms projekta uzsākšanas apgalvoja fonda pārvaldnieks, piemērotu ieguldījumu iespējas bija grūti atrodamas. Ārzemju ieguldītāji pa lielākai daļai jau bija piesaistījuši spējīgus uzņēmumus, vai arī vietējie akcionāri nevēlējās pārdot/dalīties kontrolē. |
| --- | --- | --- |

34.

Neapmierinoša darbība kopā ar pārejas ietekmes un katalītisko efektu iztrūkumu, bija par iemeslu tam, ka Komisija, lai izvairītos no turpmākas neefektīvas ES līdzekļu izmantošanas, aktīvi ierosināja šo fondu likvidēt pirms projekta beigām (2008. gads).

a)

Fonda pārvaldnieks (un ERAB) neapšaubāmi par zemu novērtēja uzņēmējdarbības vides grūtības tā laika Bulgārijā. Kā īsi pirms projekta uzsākšanas apgalvoja fonda pārvaldnieks, piemērotu ieguldījumu iespējas bija grūti atrodamas. Ārzemju ieguldītāji pa lielākai daļai jau bija piesaistījuši spējīgus uzņēmumus, vai arī vietējie akcionāri nevēlējās pārdot/dalīties kontrolē.

| b) | Pārējās piecas Bulgārijas pēcprivatizācijas fonda sabiedrības darbojas vēl joprojām, un dažas ir pat vietējā mērogā atpazīstamas. Tā šis projekts vismaz dažiem uzņēmumiem palīdzēja pārvarēt smago laika posmu. |
| --- | --- |

b)

Pārējās piecas Bulgārijas pēcprivatizācijas fonda sabiedrības darbojas vēl joprojām, un dažas ir pat vietējā mērogā atpazīstamas. Tā šis projekts vismaz dažiem uzņēmumiem palīdzēja pārvarēt smago laika posmu.

| c) | ERAB 1997./98. gadā bija grūti atrast piemērotu Pēcprivatizācijas fonda pārvaldnieku, konkursu izsludināja pat divas reizes. Tajos nemierīgajos laikos, lai šādu fondu Bulgārijā varētu pārvaldīt un tajā ieguldīt, bija jārada stimuls, kas ļautu piesaistīt profesionālu starptautisku fonda pārvaldnieku, kas respektē vismaz uzņēmējdarbības ētikas minimumu. Pārveidojot perspektīvos, bet nelikvīdos valsts īpašumā esošos rūpniecības uzņēmumus un, panākot noteiktu “kritisko masu” to Bulgārijas uzņēmumu vidū, kuri tiek pārskatāmi un profesionāli vadīti, projekta iniciatori cerēja uz būtisku “paraugefektu”. |
| --- | --- |

c)

ERAB 1997./98. gadā bija grūti atrast piemērotu Pēcprivatizācijas fonda pārvaldnieku, konkursu izsludināja pat divas reizes. Tajos nemierīgajos laikos, lai šādu fondu Bulgārijā varētu pārvaldīt un tajā ieguldīt, bija jārada stimuls, kas ļautu piesaistīt profesionālu starptautisku fonda pārvaldnieku, kas respektē vismaz uzņēmējdarbības ētikas minimumu. Pārveidojot perspektīvos, bet nelikvīdos valsts īpašumā esošos rūpniecības uzņēmumus un, panākot noteiktu “kritisko masu” to Bulgārijas uzņēmumu vidū, kuri tiek pārskatāmi un profesionāli vadīti, projekta iniciatori cerēja uz būtisku “paraugefektu”.

| 35. | Revīzijas palāta pozitīvi uzsvēra, ka Komisija, baidoties no konkurences traucējumiem vietējos tirgos, kā arī Bulgārijas iestāžu augošās pretestības dēļ, rīkojās proaktīvi un pirms paredzētā laika pārtrauca Bulgārijas pēcprivatizācijas fonda darbību (2002. gadā, bet ne 2008. gadā) un neefektīvo ES naudas izdošanu. |
| --- | --- |

35.

Revīzijas palāta pozitīvi uzsvēra, ka Komisija, baidoties no konkurences traucējumiem vietējos tirgos, kā arī Bulgārijas iestāžu augošās pretestības dēļ, rīkojās proaktīvi un pirms paredzētā laika pārtrauca Bulgārijas pēcprivatizācijas fonda darbību (2002. gadā, bet ne 2008. gadā) un neefektīvo ES naudas izdošanu.

| 36. | Parasti, līdzfinansējot tos projektus, kas atbalsta privatizācijas procesu pārejas ekonomikas valstīs ar akciju fonda starpniecību, tehnisko palīdzību (šajā gadījumā riska kapitāla devēja pārvaldības maksa) finansē no valsts līdzekļiem.
  Gala rezultāts ir atkarīgs no bankas, un tātad arī no bankas izraudzītā riska kapitāla devēja veikuma; Šāds plāns ir diezgan riskants, bet Komisija ir iecerējusi šo risku mazināt, iedalot ERAB – finanšu iestādei, kas ir specializējusies tieši šajā jomā – līdzekļus.
  Pēc Uzraudzības padomes 2001. gada novembra lēmuma, Komisija sazinājās ar ERAB un panāca, ka atlikušie līdzekļi saskaņā ar Finanšu memorandu, ko parakstīja Phare 2000 un 2001 ietvaros, netika tērēti.
  Par katalītiskā efekta trūkumu varētu piebilst, ka bez Komisijas finansējuma ERAB, iespējams, nebūtu šādu plānu vispār uzsākusi un no riska fondiem neiegūtu neviens uzņēmums. |
| --- | --- |

36.

Parasti, līdzfinansējot tos projektus, kas atbalsta privatizācijas procesu pārejas ekonomikas valstīs ar akciju fonda starpniecību, tehnisko palīdzību (šajā gadījumā riska kapitāla devēja pārvaldības maksa) finansē no valsts līdzekļiem.

Gala rezultāts ir atkarīgs no bankas, un tātad arī no bankas izraudzītā riska kapitāla devēja veikuma; Šāds plāns ir diezgan riskants, bet Komisija ir iecerējusi šo risku mazināt, iedalot ERAB – finanšu iestādei, kas ir specializējusies tieši šajā jomā – līdzekļus.

Pēc Uzraudzības padomes 2001. gada novembra lēmuma, Komisija sazinājās ar ERAB un panāca, ka atlikušie līdzekļi saskaņā ar Finanšu memorandu, ko parakstīja Phare 2000 un 2001 ietvaros, netika tērēti.

Par katalītiskā efekta trūkumu varētu piebilst, ka bez Komisijas finansējuma ERAB, iespējams, nebūtu šādu plānu vispār uzsākusi un no riska fondiem neiegūtu neviens uzņēmums.

| 37. | Komisijas dienestu, starptautisko finanšu iestāžu (IFI), kā arī Phare 2000 projektu (ieguldījumu komponenti un ziņojumā neminēti nozīmīgi valsts pārvaldes komponenti) kopējie pasākumi darbojās kā katalizators stabilu un ilgstošu tirgus noteikumu izveidei un īstenošanai un veicināja to saskaņošanu ar ES normām un standartiem. Sākotnējā projekta apraksta dokumentā minētie termiņi bija pārak optimistiski, un tos vajadzēja labot. |
| --- | --- |

37.

Komisijas dienestu, starptautisko finanšu iestāžu (IFI), kā arī Phare 2000 projektu (ieguldījumu komponenti un ziņojumā neminēti nozīmīgi valsts pārvaldes komponenti) kopējie pasākumi darbojās kā katalizators stabilu un ilgstošu tirgus noteikumu izveidei un īstenošanai un veicināja to saskaņošanu ar ES normām un standartiem. Sākotnējā projekta apraksta dokumentā minētie termiņi bija pārak optimistiski, un tos vajadzēja labot.

| 38. | Mērķis “aprīkot galvenās iestādes, kuru infrastruktūra vai spēja pārraudzīt un ieviest acquis, ir jāstiprina” ar ES finansētā komponenta starpniecību ir pilnībā sasniegts.
  No politiskās perspektīvas raugoties, Phare ieguldījums darbojās kā katalizators, un tas ilustrē veiksmīgo, ziņojumā pieminēto sadarbību ar starptautiskajām finanšu iestādēm (IFI).
  No juridiskā un tehniskā viedokļa raugoties, šo ieguldījumu saņēmēji ir iestādes, kas īsteno acquis prasības funkcionālajā Rumānijas enerģijas tirgū. Pārvaldes iestāde izdod sekundāros tiesību aktus, lai gan tās tirgus uzraudzības funkcija patiesībā balstās uz datu ticamību, ko sniedz tirgus operators un elektropārvades tīkla uzņēmums.

  Phare ieguldījumi veicināja Vienotā elektroenerģijas tirgus direktīvas ieviešanu, kas mudina uz nediskriminējošu rīcību, drošību un efektīvu darbību visu sistēmas lietotāju labā. |
| --- | --- |

38.

Mērķis “aprīkot galvenās iestādes, kuru infrastruktūra vai spēja pārraudzīt un ieviest acquis, ir jāstiprina” ar ES finansētā komponenta starpniecību ir pilnībā sasniegts.

No politiskās perspektīvas raugoties, Phare ieguldījums darbojās kā katalizators, un tas ilustrē veiksmīgo, ziņojumā pieminēto sadarbību ar starptautiskajām finanšu iestādēm (IFI).

No juridiskā un tehniskā viedokļa raugoties, šo ieguldījumu saņēmēji ir iestādes, kas īsteno acquis prasības funkcionālajā Rumānijas enerģijas tirgū. Pārvaldes iestāde izdod sekundāros tiesību aktus, lai gan tās tirgus uzraudzības funkcija patiesībā balstās uz datu ticamību, ko sniedz tirgus operators un elektropārvades tīkla uzņēmums.

Phare ieguldījumi veicināja Vienotā elektroenerģijas tirgus direktīvas ieviešanu, kas mudina uz nediskriminējošu rīcību, drošību un efektīvu darbību visu sistēmas lietotāju labā.

| 39. | Pēc kavējumiem, uz ko ir norādījusi Revīzijas palāta, Centrālā finanšu un līgumu aģentūra (CFCU) 2005. gada oktobrī izsniedza galīgos pieņemšanas–nodošanas aktus un nodeva tos līgumslēdzēja rīcībā. Saskaņā ar Centrālo finanšu un līgumu aģentūru (CFCU) programmatūra darbojas, un 2003. gada sākumā uzstādītās IT iekārtas tiek lietotas paredzētajam mērķim.
  Pēdējais, 2003. gada decembrī izdarītais maksājums, bija gan pret izpildes, gan pret pēdējā maksājuma garantijām. Tādējādi tika garantēta summa, kas ir vismaz tikpat liela kā izdevumi par programmatūras kļūdām, vienlaicīgi spēkā esot arī komerciālai garantijai, kas ļauj veikt tehniskus labojumus. |
| --- | --- |

39.

Pēc kavējumiem, uz ko ir norādījusi Revīzijas palāta, Centrālā finanšu un līgumu aģentūra (CFCU) 2005. gada oktobrī izsniedza galīgos pieņemšanas–nodošanas aktus un nodeva tos līgumslēdzēja rīcībā. Saskaņā ar Centrālo finanšu un līgumu aģentūru (CFCU) programmatūra darbojas, un 2003. gada sākumā uzstādītās IT iekārtas tiek lietotas paredzētajam mērķim.

Pēdējais, 2003. gada decembrī izdarītais maksājums, bija gan pret izpildes, gan pret pēdējā maksājuma garantijām. Tādējādi tika garantēta summa, kas ir vismaz tikpat liela kā izdevumi par programmatūras kļūdām, vienlaicīgi spēkā esot arī komerciālai garantijai, kas ļauj veikt tehniskus labojumus.

| 41. | Saskaņā ar starptautiskajiem līgumiem, ko parakstījusi Rumānija, Rumānijas valstij ir jāuzņem migranti, patvēruma meklētāji un patvēruma saņēmēji, piedāvājot tiem pienācīgus dzīves apstākļus. Šā iemesla dēļ Rumānijai bija jānodrošina tādas uzņemšanas iespējas migrācijas plūsmām, kas atbilstu projekta apraksta dokumenta plānošanas laikā paredzētajām. Migrācijas plūsmas gan pēc lieluma, gan virziena ir grūti prognozējamas, jo tās mainās, tiklīdz kādā noteiktā vietā mainās kontroles pakāpe un veids, tomēr pēc speciālistu prognozēm gaidāms potenciāls pieaugums. Bez tam Rumānijas iestādes uzskata, ka lēnā ekonomiskā attīstība Rumānijas austrumu robežu rajonā un šā rajona nestabilitāte, turpinās izraisīt migrantu plūsmas. Lai risinātu šo jautājumu, tika pieprasīts ES Phare ieguldījumu atbalsts, ko arī piešķīra.
  Faktu, ka šo centru pašlaik pilnībā neizmanto, gan rumāņu, gan ES eksperti uzskata par pagaidu situāciju, kas, visticamākais, mainīsies pēc pievienošanās. Kamēr nav ieradusies lielāks skaits migrantu, būtu lietderīgi šīs telpas izmantot citiem mērķiem.
  Tā kā ir ieteicams grupēt patvēruma meklētājus atbilstoši to kultūras īpatnībām, un tas arī atvieglo iesaistīto iestāžu iespējas (tiesneši, tulki utt.) pārvaldīt situāciju, uzskatīja, ka labāk ir Bangladešas bēgļus no citiem centriem pārvietot uz Galati (Galati). |
| --- | --- |

41.

Saskaņā ar starptautiskajiem līgumiem, ko parakstījusi Rumānija, Rumānijas valstij ir jāuzņem migranti, patvēruma meklētāji un patvēruma saņēmēji, piedāvājot tiem pienācīgus dzīves apstākļus. Šā iemesla dēļ Rumānijai bija jānodrošina tādas uzņemšanas iespējas migrācijas plūsmām, kas atbilstu projekta apraksta dokumenta plānošanas laikā paredzētajām. Migrācijas plūsmas gan pēc lieluma, gan virziena ir grūti prognozējamas, jo tās mainās, tiklīdz kādā noteiktā vietā mainās kontroles pakāpe un veids, tomēr pēc speciālistu prognozēm gaidāms potenciāls pieaugums. Bez tam Rumānijas iestādes uzskata, ka lēnā ekonomiskā attīstība Rumānijas austrumu robežu rajonā un šā rajona nestabilitāte, turpinās izraisīt migrantu plūsmas. Lai risinātu šo jautājumu, tika pieprasīts ES Phare ieguldījumu atbalsts, ko arī piešķīra.

Faktu, ka šo centru pašlaik pilnībā neizmanto, gan rumāņu, gan ES eksperti uzskata par pagaidu situāciju, kas, visticamākais, mainīsies pēc pievienošanās. Kamēr nav ieradusies lielāks skaits migrantu, būtu lietderīgi šīs telpas izmantot citiem mērķiem.

Tā kā ir ieteicams grupēt patvēruma meklētājus atbilstoši to kultūras īpatnībām, un tas arī atvieglo iesaistīto iestāžu iespējas (tiesneši, tulki utt.) pārvaldīt situāciju, uzskatīja, ka labāk ir Bangladešas bēgļus no citiem centriem pārvietot uz Galati (Galati).

| 42. | Šāds alternatīvs izmantojums pašlaik jau tiek īstenots citā centrā–Timisoarā (Timisoara), kur Rumānijas valsts, pēc UNHCR pieprasījuma, piekrita izmitināt 450 patvēruma meklētājus, par kuru galīgo uzņemšanu kādā citā valstī vēl nav izlemts. Līdzīgu risinājumu varētu ieplānot arī šim centram, un par šo iespēju delegācija apspriedīsies ar Rumānijas iestādēm.
  Speciālistu veiktās salīdzinošās pārskatīšanas laikā, 2006. gada martā, ES eksperti apstiprināja, ka pēc Rumānijas pievienošanās tie joprojām rēķinās ar migrantu pieplūdumu. |
| --- | --- |

42.

Šāds alternatīvs izmantojums pašlaik jau tiek īstenots citā centrā–Timisoarā (Timisoara), kur Rumānijas valsts, pēc UNHCR pieprasījuma, piekrita izmitināt 450 patvēruma meklētājus, par kuru galīgo uzņemšanu kādā citā valstī vēl nav izlemts. Līdzīgu risinājumu varētu ieplānot arī šim centram, un par šo iespēju delegācija apspriedīsies ar Rumānijas iestādēm.

Speciālistu veiktās salīdzinošās pārskatīšanas laikā, 2006. gada martā, ES eksperti apstiprināja, ka pēc Rumānijas pievienošanās tie joprojām rēķinās ar migrantu pieplūdumu.

| 44. | Valsts finansējuma trūkums, kas nodrošinātu sistēmas uzturēšanu, jau ir novērsts.
  Bulgārijas Prokuratūra (PPO) sistēmas uzturēšanai ir piesaistījusi papildu līdzekļus, un garantijas laiks ir pagarināts.
  Rumānijā, lai nodrošinātu ieguldījumu projektu ilgtspējību tiesu sektorā, jautājumu par nodrošinājumu ar IT speciālistiem, uzturēšanu un atbalstu, iekļāva Rumānijas valdības pieņemtajā 2005. gada jūnija tiesu iestāžu reformas rīcības plānā.
  Komisija turpinās sekot šā jautājuma norisei. |
| --- | --- |

44.

Valsts finansējuma trūkums, kas nodrošinātu sistēmas uzturēšanu, jau ir novērsts.

Bulgārijas Prokuratūra (PPO) sistēmas uzturēšanai ir piesaistījusi papildu līdzekļus, un garantijas laiks ir pagarināts.

Rumānijā, lai nodrošinātu ieguldījumu projektu ilgtspējību tiesu sektorā, jautājumu par nodrošinājumu ar IT speciālistiem, uzturēšanu un atbalstu, iekļāva Rumānijas valdības pieņemtajā 2005. gada jūnija tiesu iestāžu reformas rīcības plānā.

Komisija turpinās sekot šā jautājuma norisei.

| 46. | Phare finansiālais atbalsts izbeidzas vienlaicīgi ar attiecīgo līgumu. Līdzekļu saņēmēja ieinteresētību iekārtu dzīves laikā nodrošina lietošanas kārtība un līdzfinansējums, un par iekārtu ilgtermiņa saglabāšanu atbildīgs ir līdzekļu saņēmējs. |
| --- | --- |

46.

Phare finansiālais atbalsts izbeidzas vienlaicīgi ar attiecīgo līgumu. Līdzekļu saņēmēja ieinteresētību iekārtu dzīves laikā nodrošina lietošanas kārtība un līdzfinansējums, un par iekārtu ilgtermiņa saglabāšanu atbildīgs ir līdzekļu saņēmējs.

| 47. | Projektā paredzētais konkurss par mācību komponentu nebija veiksmīgs, tādēļ rīkoja vēl vienu, bet arī bez panākumiem. Tas liecina par pūlēm īstenot projekta mērķus, vienlaicīgi ievērojot procedūru. Ar iekārtām strādāt apmācīja Valsts Robežpolicijas dienesta (VRDP) instruktori. |
| --- | --- |

47.

Projektā paredzētais konkurss par mācību komponentu nebija veiksmīgs, tādēļ rīkoja vēl vienu, bet arī bez panākumiem. Tas liecina par pūlēm īstenot projekta mērķus, vienlaicīgi ievērojot procedūru. Ar iekārtām strādāt apmācīja Valsts Robežpolicijas dienesta (VRDP) instruktori.

| 48. | ES finansētās automašīnas bija lielākas un ar labāku manevrēšanas spēju (mobilitāte), kā arī ietilpīgākas (vieglāk uzmontēt novērošanas iekārtas). Veiksmīgs iepirkums ir atkarīgs no adekvātas tirgus reakcijas un noteikumu ievērošanas. Bez tam Komisijai ir jāievēro spēkā esošā tiesiskā reglamentācija, kas nosaka preču atbilstību, kas iepirktas atbilstoši Phare regulai. |
| --- | --- |

48.

ES finansētās automašīnas bija lielākas un ar labāku manevrēšanas spēju (mobilitāte), kā arī ietilpīgākas (vieglāk uzmontēt novērošanas iekārtas). Veiksmīgs iepirkums ir atkarīgs no adekvātas tirgus reakcijas un noteikumu ievērošanas. Bez tam Komisijai ir jāievēro spēkā esošā tiesiskā reglamentācija, kas nosaka preču atbilstību, kas iepirktas atbilstoši Phare regulai.

| 49. | a) | Šo iemeslu dēļ garantiju pagarināja uz vēl vienu gadu, un līdzekļu saņēmējam par defektu novēršanu nebija jāmaksā. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Šo iemeslu dēļ garantiju pagarināja uz vēl vienu gadu, un līdzekļu saņēmējam par defektu novēršanu nebija jāmaksā.

| b) | Termovizuālās kameras bija vienīgās iekārtas, kuras vairākus mēnešus nelietoja, proti, laikā, kamēr tās nosūtīja tās Apvienoto Karalisti, salaboja, atsūtīja atpakaļ un uzstādīja no jauna.
  Tā kā šo īpašo iekārtu tirgus ir samērā ierobežots, un neviens no piedāvājumiem neparedzēja tehniski īstenojamu apkopi uz vietas, šo līgumu piešķīra labākajam piedāvājumam.
  Piegādātās iekārtas uzstādīja, ievērojot pirms līguma un piegādes veikto līdzekļu saņēmēja vajadzību novērtējumu un riska analīzi.
  Ekspertu vizīte nav atklājusi pārklāšanos saistībā ar mobilitātes un novērošanas iekārtām. |
| --- | --- |

b)

Termovizuālās kameras bija vienīgās iekārtas, kuras vairākus mēnešus nelietoja, proti, laikā, kamēr tās nosūtīja tās Apvienoto Karalisti, salaboja, atsūtīja atpakaļ un uzstādīja no jauna.

Tā kā šo īpašo iekārtu tirgus ir samērā ierobežots, un neviens no piedāvājumiem neparedzēja tehniski īstenojamu apkopi uz vietas, šo līgumu piešķīra labākajam piedāvājumam.

Piegādātās iekārtas uzstādīja, ievērojot pirms līguma un piegādes veikto līdzekļu saņēmēja vajadzību novērtējumu un riska analīzi.

Ekspertu vizīte nav atklājusi pārklāšanos saistībā ar mobilitātes un novērošanas iekārtām.

| c) | Preču atbilstību tehniskai specifikācijai pirms piegādes vispirms pārbaudīja dokumentos, bet pēc tam robežpolicija to vēlreiz pārbaudīja pie ražotāja. Tobrīd nebija nekādu pazīmju par neatbilstību. Tādēļ jāsecina, ka pārbaude ir izdarīta rūpīgi. |
| --- | --- |

c)

Preču atbilstību tehniskai specifikācijai pirms piegādes vispirms pārbaudīja dokumentos, bet pēc tam robežpolicija to vēlreiz pārbaudīja pie ražotāja. Tobrīd nebija nekādu pazīmju par neatbilstību. Tādēļ jāsecina, ka pārbaude ir izdarīta rūpīgi.

| 50. | ES ir lūgusi Rumāniju turpināt saskaņot prasības augsta līmeņa robežkontroles nodrošināšanai, īpaši pievēršoties ziemeļu un austrumu robežām. Šā mērķa sasniegšanai ir vajadzīgs laiks, un Rumānijai ir nepārtraukti jātiecas uz to.
  Rumānija arī turpmāk ir apņēmusies iepirkt un uzturēt iekārtas, kā arī apmācīt darbiniekus pareizi izmantot tās; līdz šim tā šo apņemšanos ir pildījusi. Tomēr īstenošanas uzraudzību nepārtraukti uzlabo (2005. gadā organizēja divas speciālistu veiktās salīdzinošās pārskatīšanas, un vēl viena ir paredzēta 2006. gada pavasarī). |
| --- | --- |

50.

ES ir lūgusi Rumāniju turpināt saskaņot prasības augsta līmeņa robežkontroles nodrošināšanai, īpaši pievēršoties ziemeļu un austrumu robežām. Šā mērķa sasniegšanai ir vajadzīgs laiks, un Rumānijai ir nepārtraukti jātiecas uz to.

Rumānija arī turpmāk ir apņēmusies iepirkt un uzturēt iekārtas, kā arī apmācīt darbiniekus pareizi izmantot tās; līdz šim tā šo apņemšanos ir pildījusi. Tomēr īstenošanas uzraudzību nepārtraukti uzlabo (2005. gadā organizēja divas speciālistu veiktās salīdzinošās pārskatīšanas, un vēl viena ir paredzēta 2006. gada pavasarī).

| 51. | Tiklīdz ēkas Bulgārijā būs pabeigtas un ierobežotā daudzumā mobilizēti līdzekļi algām un pārvaldei, visas sešas ēkas, iespējams, būs dzīvotspējīgi biznesa inkubatori. Saskaņā ar būvdarbu vadītāja nobeiguma ziņojumu šobrīd ēkas ir pabeigtas vēl divās pilsētās, un ir saņemta oficiāla atļauja tās izmantot, tā kā pašlaik darbojas vai izmantojamas ir 3 ēkas.
  Rumānijā Iasi projekts darbojas kopš 2005. gada jūnija, bet Bacau projektu pabeidza 2005. gada novembrī. |
| --- | --- |

51.

Tiklīdz ēkas Bulgārijā būs pabeigtas un ierobežotā daudzumā mobilizēti līdzekļi algām un pārvaldei, visas sešas ēkas, iespējams, būs dzīvotspējīgi biznesa inkubatori. Saskaņā ar būvdarbu vadītāja nobeiguma ziņojumu šobrīd ēkas ir pabeigtas vēl divās pilsētās, un ir saņemta oficiāla atļauja tās izmantot, tā kā pašlaik darbojas vai izmantojamas ir 3 ēkas.

Rumānijā Iasi projekts darbojas kopš 2005. gada jūnija, bet Bacau projektu pabeidza 2005. gada novembrī.

| 52. | Papildus trūkumiem Īstenošanas aģentūras/Reģionālās attīstības un valsts pakalpojumu ministrijas vadībā, arī vietējās ieinteresētās puses nav izrādījušas īpašu iniciatīvu. Tomēr pēdējā laikā dažas vietējās pašvaldības, meklējot turpmāku finansējumu, ir kļuvušas aktīvākas. Nesenā ANO Attīstības programmas (UNDP)/JOBS esošo inkubatoru tīklu apvienošanās ar Bulgārijas reģionālas attīstības aģentūru asociāciju un darījumu centriem, asociācija, kas apņēmās nodarbināt piecus inkubatorus, izņemot Montana, varētu dot jaunu impulsu un vajadzīgo zinātību (know–how)/resursus, efektīgai un noturīgai pārējo inkubatoru ekspluatācijai. |
| --- | --- |

52.

Papildus trūkumiem Īstenošanas aģentūras/Reģionālās attīstības un valsts pakalpojumu ministrijas vadībā, arī vietējās ieinteresētās puses nav izrādījušas īpašu iniciatīvu. Tomēr pēdējā laikā dažas vietējās pašvaldības, meklējot turpmāku finansējumu, ir kļuvušas aktīvākas. Nesenā ANO Attīstības programmas (UNDP)/JOBS esošo inkubatoru tīklu apvienošanās ar Bulgārijas reģionālas attīstības aģentūru asociāciju un darījumu centriem, asociācija, kas apņēmās nodarbināt piecus inkubatorus, izņemot Montana, varētu dot jaunu impulsu un vajadzīgo zinātību (know–how)/resursus, efektīgai un noturīgai pārējo inkubatoru ekspluatācijai.

| 53. | Šāda veida biznesa parki Rumānijā ir patiešām jauns instruments, ieguldītāju un mazu uzņēmumu piesaistīšanai. Tādēļ nepieredzējušiem parku vadītājiem un biznesa inkubatoru un darījumu centru vadītājiem ir daudz jāmācās.
  Delegācija mudina šos vadītājus savstarpēji apmainīties ar pieredzi, tostarp arī apmeklēt vienam otru gan savā valstī, gan ārzemēs. Citos Rumānijas reģionos (piem., Arad un Baia Mare) biznesa parki ir demonstrējuši dinamisku un veiksmīgu pieeju, tādēļ tie savā attīstībā ir aizsteigušies tālu uz priekšu un, lai gan tie darbojas tikai neilgi, tie jau ir pilnībā aizņemti. Cerams, ka šo pieredzi veiksmīgi var pārņemt arī citi biznesa parki. |
| --- | --- |

53.

Šāda veida biznesa parki Rumānijā ir patiešām jauns instruments, ieguldītāju un mazu uzņēmumu piesaistīšanai. Tādēļ nepieredzējušiem parku vadītājiem un biznesa inkubatoru un darījumu centru vadītājiem ir daudz jāmācās.

Delegācija mudina šos vadītājus savstarpēji apmainīties ar pieredzi, tostarp arī apmeklēt vienam otru gan savā valstī, gan ārzemēs. Citos Rumānijas reģionos (piem., Arad un Baia Mare) biznesa parki ir demonstrējuši dinamisku un veiksmīgu pieeju, tādēļ tie savā attīstībā ir aizsteigušies tālu uz priekšu un, lai gan tie darbojas tikai neilgi, tie jau ir pilnībā aizņemti. Cerams, ka šo pieredzi veiksmīgi var pārņemt arī citi biznesa parki.

| 54. | Saskaņā ar projektu ieguldījumu saņēmēju jaunāko informāciju, jāsecina, ka prognozētais izveidoto jauno darba vietu skaits ir nedaudz pārspīlēts. Kas attiecas uz jaunizveidotajām darba vietām — pašlaik to ir 50, bet līdz 2006. gada beigām paredzētas vēl 100. Tā kā vietējais līdzekļu saņēmējs tikai nesen ieguva oficiālu atļauju ieguldīt zinātnes un tehnoloģijas parkā, sagaidāms, ka šie skaitļi nākotnē uzlabosies. |
| --- | --- |

54.

Saskaņā ar projektu ieguldījumu saņēmēju jaunāko informāciju, jāsecina, ka prognozētais izveidoto jauno darba vietu skaits ir nedaudz pārspīlēts. Kas attiecas uz jaunizveidotajām darba vietām — pašlaik to ir 50, bet līdz 2006. gada beigām paredzētas vēl 100. Tā kā vietējais līdzekļu saņēmējs tikai nesen ieguva oficiālu atļauju ieguldīt zinātnes un tehnoloģijas parkā, sagaidāms, ka šie skaitļi nākotnē uzlabosies.

| 56. | Par nepieciešamību pārraudzīt iekārtas un sasniegt šā projekta mērķus Komisijas pārstāji dažādos līmeņos ir atkārtoti vērsušies pie attiecīgajām Rumānijas iestādēm (Eiropas Integrācijas ministrijas). Šajā jomā ir nelieli panākumi. |
| --- | --- |

56.

Par nepieciešamību pārraudzīt iekārtas un sasniegt šā projekta mērķus Komisijas pārstāji dažādos līmeņos ir atkārtoti vērsušies pie attiecīgajām Rumānijas iestādēm (Eiropas Integrācijas ministrijas). Šajā jomā ir nelieli panākumi.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 58. | Vairākos projektos kopš revīzijas ir notikušas būtiskas pozitīvas pārmaiņas, un līdzekļi ir izmantoti paredzētajam nolūkam. Bez tam ir veikti pasākumi, lai novērtu administratīvo spēju trūkumus un pildītu līdzfinansēšanas saistības. |
| --- | --- |

58.

Vairākos projektos kopš revīzijas ir notikušas būtiskas pozitīvas pārmaiņas, un līdzekļi ir izmantoti paredzētajam nolūkam. Bez tam ir veikti pasākumi, lai novērtu administratīvo spēju trūkumus un pildītu līdzfinansēšanas saistības.

1. ieteikums

Ir stiprināta valsts iestāžu pārvaldības spēja, un tas pozitīvi ietekmēja to izpratni par nepieciešamību pabeigt projektus.

Apvienotās uzraudzības komitejas (JMCs) tie sasauktas divas reizes gadā. Tas ļauj ātrāk vienoties par koriģējošiem pasākumiem.

| 59. | Phare programmu īstenošanu vairākās jomās ietekmēja administratīvās rīcībspējas vājums, izraisot kavējumus dažu projektu īstenošanā. Šis risks ir raksturīgs Decentralizētās īstenošanas sistēmai (DĪS). Tomēr Komisija vēlētos uzsvērt, ka kopš plānošanas 2000. gadā, lai risinātu šo problēmu, ir īstenoti daži iepriekš pieminētie pasākumi. Viens no pārvaldes instrumenta uzlabošanas pasākumiem ir prasība, sākot ar šo gadu, katrā projekta dokumentā sniegt īpašu ziņojumu par administratīvo rīcībspēju. |
| --- | --- |

59.

Phare programmu īstenošanu vairākās jomās ietekmēja administratīvās rīcībspējas vājums, izraisot kavējumus dažu projektu īstenošanā. Šis risks ir raksturīgs Decentralizētās īstenošanas sistēmai (DĪS). Tomēr Komisija vēlētos uzsvērt, ka kopš plānošanas 2000. gadā, lai risinātu šo problēmu, ir īstenoti daži iepriekš pieminētie pasākumi. Viens no pārvaldes instrumenta uzlabošanas pasākumiem ir prasība, sākot ar šo gadu, katrā projekta dokumentā sniegt īpašu ziņojumu par administratīvo rīcībspēju.

2. ieteikums

Sākot ar 2004. gadu, kad ieviesa daudzgadu programmu, kurā ir iekļauti projekti, kas sadalīti fāzēs pa 2 vai 3 gadiem, ir mainījusies programmu plānošanas pieeja. Vienlaicīgi ir uzlabota projektu aprakstu dokumentu kvalitāte, un iepriekšējā novērtējumā tiks izmantota Logframe Matrix, detalizēti izvērtējot pilnus projekta apraksta dokumentus (PFs), tostarp pirms Komisijas saskanības pārbaudes arī attiecībā uz projekta gatavību un (PFs) precizējošo posmu.

| 60. | Saistībā ar IT projektiem valsts iestādes ir veikušas pasākumus, lai nodrošinātu nepieciešamo finansējumu sistēmu uzturēšanai, lai varētu nodrošināt to tehnisko dzīvotspēju.
  Atbalstīto biznesa parku un inkubatoru ekonomiskā dzīvotspēja arī ir uzlabojusies. Rumānijā Komisijas pārstāvji atkārtoti ir vērsušies pie attiecīgajām iestādēm gan par nepieciešamību pārraudzīt iekārtas, gan arī par šā projekta mērķu sasniegšanu, un šajā jomā ir gūti nelieli panākumi. Jaunākās tendences Bulgārijā liek cerēt, ka inkubatori darbojas stabili. |
| --- | --- |

60.

Saistībā ar IT projektiem valsts iestādes ir veikušas pasākumus, lai nodrošinātu nepieciešamo finansējumu sistēmu uzturēšanai, lai varētu nodrošināt to tehnisko dzīvotspēju.

Atbalstīto biznesa parku un inkubatoru ekonomiskā dzīvotspēja arī ir uzlabojusies. Rumānijā Komisijas pārstāvji atkārtoti ir vērsušies pie attiecīgajām iestādēm gan par nepieciešamību pārraudzīt iekārtas, gan arī par šā projekta mērķu sasniegšanu, un šajā jomā ir gūti nelieli panākumi. Jaunākās tendences Bulgārijā liek cerēt, ka inkubatori darbojas stabili.

3. ieteikums

Pēdējos gados ir uzlaboti noteikumi par pārskatu sniegšanu saistībā ar valsts lidzfinansējumu; valsts iestādēm ir jāapstiprina līgumā paredzētās no valsts līdzekļiem apmaksājamās summas, jāsalīdzina tās ar Finanšu memorandā paredzētajām, un, ja nepieciešams, jāpaskaidro atšķirības starp tām. Kas attiecas uz uzraudzību, īstenošanas uzraudzībai ieteicams izmantot atsauces sistēmu.

| 61. | Projektos, ko vada starptautiskas finanšu iestādes, Komisija Phare ieguldījumu pievienoto vērtību un katalītisko efektu uzskata par īpaši nozīmīgu. Komisija uzskata, ka bez tās līdzdalības ERAB Bulgārijā nebūtu uzsākusi ieguldījumu plānu. |
| --- | --- |

61.

Projektos, ko vada starptautiskas finanšu iestādes, Komisija Phare ieguldījumu pievienoto vērtību un katalītisko efektu uzskata par īpaši nozīmīgu. Komisija uzskata, ka bez tās līdzdalības ERAB Bulgārijā nebūtu uzsākusi ieguldījumu plānu.

4. ieteikums

Lai sekotu Revīzijas palātas ieteikumiem, valstu līmenī notiek Komisijas dienestu (delegācijas un vietējie darbinieki) un starptautisko finanšu iestāžu (IFI) regulāras sanāksmes, kuru mērķis ir koordinēt programmas darbību horizontālā līmenī, lai izveidotu labāku sadarbību. Tāpat sekmīgas ir izrādījušās arī horizontālo MVU un vietējo pašvaldību finansēšanas iespējas.

Saistībā ar nākotni tiek izvērtēts kā, ievērojot pagātnes pieredzi, jaunā pirmspievienošanās instrumenta ietvaros izveidot efektīvāku sadarbību.

---