# Den Europæiske Unions C 200/2006

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 200 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang24. august 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 200

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang24. august 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Revisionsretten |
| 2006/C 200/1 | Særberetning nr. 5/2006 om MEDA-programmet, med Kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Revisionsretten

2006/C 200/1

Særberetning nr. 5/2006 om MEDA-programmet, med Kommissionens svar

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Revisionsretten

| 24.8.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/1

---

SÆRBERETNING Nr. 5/2006

om MEDA-programmet, med Kommissionens svar

(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

(2006/C 200/01)

INDHOLD

FORKORTELSER

| I-VII | RESUMÉ |
| --- | --- |

I-VII

| 1-11 | INDLEDNING |
| --- | --- |

1-11

| 1-5 | Baggrund |
| --- | --- |

1-5

| 6-11 | Revisionens omfang og revisionsmetode |
| --- | --- |

6-11

| 12-49 | BEMÆRKNINGER |
| --- | --- |

12-49

| 12-31 | Bidrager MEDA-programmet til økonomiske reformer og social udvikling i de deltagende Middelhavslande? |
| --- | --- |

12-31

| 12-16 | Projekterne er relevante i forhold til MEDA's og de berørte landes mål, men støtten er ikke altid tilstrækkeligt koncentreret |
| --- | --- |

12-16

| 17-23 | Ejerskab bidrager til opnåelse af bedre resultater og fremmes ved ydelse af direkte budgetstøtte |
| --- | --- |

17-23

| 24-26 | Kapacitetsopbygning er et vigtigt led i MEDA-programmet |
| --- | --- |

24-26

| 27-31 | Resultaterne af støtten har indtil videre veæret begrænsede |
| --- | --- |

27-31

| 32-49 | Er Kommissionens forvaltning af MEDA-programmet hensigtsmæssig? |
| --- | --- |

32-49

| 32-41 | Programmerings-, forberedelses- og gennemførelsesrytmen er blevet bedre |
| --- | --- |

32-41

| 42-47 | Overvågningen og evalueringen er blevet mere systematisk |
| --- | --- |

42-47

| 48-49 | Der gøres nu en større indsats med henblik på donorsamordning |
| --- | --- |

48-49

| 50-57 | KONKLUSIONER |
| --- | --- |

50-57

| 50-52 | MEDA-programmets bidrag |
| --- | --- |

50-52

| 53-57 | Kommissionens forvaltning |
| --- | --- |

53-57

| 58 | ANBEFALINGER |
| --- | --- |

58

BILAG I — MEDA: forpligtelser/udbetalinger 1995-2005

BILAG II — Projekter/programmer omfattet af revisionen

Kommissionens svar

FORKORTELSER





  BNP

| BNP | Bruttonationalprodukt |
| --- | --- |
| ECU | Den europæiske valutaenhed |
| EF | Det Europæiske Fællesskab |
| EIB | Den Europæiske Investeringsbank |
| ENP | Den europæiske naboskabspolitik |
| ENPI | Det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument |
| EuropeAid | Samarbejdskontoret EuropeAid |
| LSP | Landestrategipapir |
| MEDA | Ledsageforanstaltninger i forbindelse med de økonomiske og sociale reformer i tredjelande i Middelhavsområdet |
| MED-Udvalget | Medlemsstaternes rådgivende udvalg for Middelhavsområdet |
| NVP | Nationalt vejledende program |
| STF | Strukturtilpasningsfacilitet |
| TB | Teknisk bistand |

Bruttonationalprodukt

ECU

Den europæiske valutaenhed

EF

Det Europæiske Fællesskab

EIB

Den Europæiske Investeringsbank

ENP

Den europæiske naboskabspolitik

ENPI

Det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument

EuropeAid

Samarbejdskontoret EuropeAid

LSP

Landestrategipapir

MEDA

Ledsageforanstaltninger i forbindelse med de økonomiske og sociale reformer i tredjelande i Middelhavsområdet

MED-Udvalget

Medlemsstaternes rådgivende udvalg for Middelhavsområdet

NVP

Nationalt vejledende program

STF

Strukturtilpasningsfacilitet

TB

Teknisk bistand

RESUMÉ

| I. | I 1995 besluttede EU og 12 Middelhavslande at indlede en ny fase i deres samarbejde, den såkaldte Barcelona-proces eller Euro-Middelhavspartnerskabet. Det vigtigste formål hermed er at udvikle partnerskabets forskellige aspekter, herunder den politiske, den økonomiske og den finansielle dimension samt den sociale og den kulturelle dimension (jf. punkt 1-2). |
| --- | --- |

I.

I 1995 besluttede EU og 12 Middelhavslande at indlede en ny fase i deres samarbejde, den såkaldte Barcelona-proces eller Euro-Middelhavspartnerskabet. Det vigtigste formål hermed er at udvikle partnerskabets forskellige aspekter, herunder den politiske, den økonomiske og den finansielle dimension samt den sociale og den kulturelle dimension (jf. punkt 1-2).

| II. | Der er afsat mere end 8 000 millioner euro til gennemførelsen af MEDA i perioden 1995-2006, og dermed er programmet EF's vigtigste finansielle instrument til realisering af Euro-Middelhavspartnerskabet. Ved udgangen af 2005 var der indgået forpligtelser for omkring 7 000 millioner euro til forskellige projekter og programmer, og ca. 4 000 millioner euro var blevet udbetalt (jf. punkt 3-5). |
| --- | --- |

II.

Der er afsat mere end 8 000 millioner euro til gennemførelsen af MEDA i perioden 1995-2006, og dermed er programmet EF's vigtigste finansielle instrument til realisering af Euro-Middelhavspartnerskabet. Ved udgangen af 2005 var der indgået forpligtelser for omkring 7 000 millioner euro til forskellige projekter og programmer, og ca. 4 000 millioner euro var blevet udbetalt (jf. punkt 3-5).

| III. | Retten har revideret MEDA-programmet for at finde ud af, om det rent faktisk bidrager til økonomiske reformer og social udvikling i partnerlandene, og om Kommissionen forvalter programmet hensigtsmæssigt (jf. punkt 6-11). |
| --- | --- |

III.

Retten har revideret MEDA-programmet for at finde ud af, om det rent faktisk bidrager til økonomiske reformer og social udvikling i partnerlandene, og om Kommissionen forvalter programmet hensigtsmæssigt (jf. punkt 6-11).

| IV. | For så vidt angår MEDA-programmets bidrag har EF-støtten:






  — | været relevant i forhold til de pågældende landes behov |
| --- | --- | --- |

IV.

For så vidt angår MEDA-programmets bidrag har EF-støtten:

—

været relevant i forhold til de pågældende landes behov

| — | i to af de tre undersøgte lande været koncentreret på et begrænset antal sektorer |
| --- | --- |

—

i to af de tre undersøgte lande været koncentreret på et begrænset antal sektorer

| — | fremmet ejerskab, idet den i stigende grad er ydet i form af budgetstøtte |
| --- | --- |

—

fremmet ejerskab, idet den i stigende grad er ydet i form af budgetstøtte

| — | systematisk omfattet kapacitetsopbygningsforanstaltninger (jf. punkt 12-26). |
| --- | --- |

—

systematisk omfattet kapacitetsopbygningsforanstaltninger (jf. punkt 12-26).

| V. | Efter mere end ti år med MEDA er de konkrete resultater indtil videre ret begrænsede, eftersom mange af projekterne endnu ikke er fuldført. For de fleste af MEDA-landenes vedkommende er EF-støttens effekt ikke så meget et spørgsmål om programmets finansielle betydning, men hænger i højere grad sammen med, at det forsøger at tage fat på følsomme politiske reformspørgsmål og at støtte de fattigere dele af befolkningen (jf. punkt 27-31). |
| --- | --- |

V.

Efter mere end ti år med MEDA er de konkrete resultater indtil videre ret begrænsede, eftersom mange af projekterne endnu ikke er fuldført. For de fleste af MEDA-landenes vedkommende er EF-støttens effekt ikke så meget et spørgsmål om programmets finansielle betydning, men hænger i højere grad sammen med, at det forsøger at tage fat på følsomme politiske reformspørgsmål og at støtte de fattigere dele af befolkningen (jf. punkt 27-31).

| VI. | Kommissionens forvaltning af MEDA-programmet er blevet klart bedre, end det var tilfældet i begyndelsen, og kan betragtes som tilfredsstillende. Programmeringsarbejdet resulterer nu i en mere ligelig fordeling af ressourcerne over tid, forberedelsesperioderne er ved at blive kortere, og udbetalingerne er øget betydeligt. Følgende faktorer har været medvirkende til disse forbedringer: det større antal projekter og programmer, budgetstøttens øgede andel i det samlede program og den generelt positive effekt, som decentraliseringen har haft på delegationernes forberedelse og gennemførelse af projekterne. Af andre forbedringer kan nævnes en mere systematisk overvågning og evaluering og en mere intensiv dialog og samordning med de lokale modparter og andre donorer. Den mest almindelige årsag til forsinkelser i gennemførelsen er fortsat problemer i forbindelse med indkøb (jf. punkt 32-49). |
| --- | --- |

VI.

Kommissionens forvaltning af MEDA-programmet er blevet klart bedre, end det var tilfældet i begyndelsen, og kan betragtes som tilfredsstillende. Programmeringsarbejdet resulterer nu i en mere ligelig fordeling af ressourcerne over tid, forberedelsesperioderne er ved at blive kortere, og udbetalingerne er øget betydeligt. Følgende faktorer har været medvirkende til disse forbedringer: det større antal projekter og programmer, budgetstøttens øgede andel i det samlede program og den generelt positive effekt, som decentraliseringen har haft på delegationernes forberedelse og gennemførelse af projekterne. Af andre forbedringer kan nævnes en mere systematisk overvågning og evaluering og en mere intensiv dialog og samordning med de lokale modparter og andre donorer. Den mest almindelige årsag til forsinkelser i gennemførelsen er fortsat problemer i forbindelse med indkøb (jf. punkt 32-49).

| VII. | Når MEDA-forordningen udløber ved udgangen af 2006, og det nye europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument træder i kraft i 2007, anbefaler Retten, at Kommissionen






  — | sørger for, at overgangen til de nye landeprogrammer kommer til at foregå gnidningsløst og hurtigt, så man undgår negative konsekvenser for den fremtidige gennemførelse, definerer sine strategiske mål klarere i de nye landeprogrammeringsdokumenter og opstiller passende indikatorer, så der bliver mulighed for bedre overvågning og måling af effekt |
| --- | --- | --- |

VII.

Når MEDA-forordningen udløber ved udgangen af 2006, og det nye europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument træder i kraft i 2007, anbefaler Retten, at Kommissionen

—

sørger for, at overgangen til de nye landeprogrammer kommer til at foregå gnidningsløst og hurtigt, så man undgår negative konsekvenser for den fremtidige gennemførelse, definerer sine strategiske mål klarere i de nye landeprogrammeringsdokumenter og opstiller passende indikatorer, så der bliver mulighed for bedre overvågning og måling af effekt

| — | fortsat koncentrerer støtten på et begrænset antal interventionsområder, så der sikres kontinuitet, og så programmerne forbliver overskuelige |
| --- | --- |

—

fortsat koncentrerer støtten på et begrænset antal interventionsområder, så der sikres kontinuitet, og så programmerne forbliver overskuelige

| — | fortsat arbejder på at finde frem til bedste praksis med hensyn til projektforvaltning, så forsinkelser undgås. |
| --- | --- |

—

fortsat arbejder på at finde frem til bedste praksis med hensyn til projektforvaltning, så forsinkelser undgås.

INDLEDNING

Baggrund

| 1. | Efter ca. 20 års voksende samarbejde mellem EU, medlemsstaterne og de 12 berørte Middelhavslande, særlig om handels- og udviklingsspørgsmål, blev det på konferencen mellem EU's og Middelhavslandenes udenrigsministre, som blev holdt i Barcelona (november 1995), besluttet at indlede en ny fase, det såkaldte partnerskab også kaldet Barcelona-processen eller Euro-Middelhavspartnerskabet (1). |
| --- | --- |

1.

Efter ca. 20 års voksende samarbejde mellem EU, medlemsstaterne og de 12 berørte Middelhavslande, særlig om handels- og udviklingsspørgsmål, blev det på konferencen mellem EU's og Middelhavslandenes udenrigsministre, som blev holdt i Barcelona (november 1995), besluttet at indlede en ny fase, det såkaldte partnerskab også kaldet Barcelona-processen eller Euro-Middelhavspartnerskabet (1).

| 2. | I den erklæring om partnerskabet, der blev vedtaget på Barcelona-konferencen, defineres følgende tre hovedområder og en række centrale mål i relation hertil:






  — | et politisk og sikkerhedsmæssigt partnerskab, som har til formål at etablere et fælles område med fred og stabilitet baseret på grundlæggende principper, herunder respekt for menneskerettighederne og demokrati |
| --- | --- | --- |

2.

I den erklæring om partnerskabet, der blev vedtaget på Barcelona-konferencen, defineres følgende tre hovedområder og en række centrale mål i relation hertil:

—

et politisk og sikkerhedsmæssigt partnerskab, som har til formål at etablere et fælles område med fred og stabilitet baseret på grundlæggende principper, herunder respekt for menneskerettighederne og demokrati

| — | et økonomisk og finansielt partnerskab, som gennem gradvis etablering af en frihandelszone skal gøre det muligt at skabe et område, hvor velstanden er ligeligt fordelt, og som er ledsaget af en betydelig finansiel støtte fra EF til den fornødne økonomiske omstilling i partnerlandene og til mindskelse af de negative sociale og økonomiske følger af denne reformproces |
| --- | --- |

—

et økonomisk og finansielt partnerskab, som gennem gradvis etablering af en frihandelszone skal gøre det muligt at skabe et område, hvor velstanden er ligeligt fordelt, og som er ledsaget af en betydelig finansiel støtte fra EF til den fornødne økonomiske omstilling i partnerlandene og til mindskelse af de negative sociale og økonomiske følger af denne reformproces

| — | et socialt, kulturelt og menneskeligt partnerskab, som skal medvirke til udviklingen af menneskelige ressourcer, fremme forståelsen mellem de forskellige kulturer og bidrage til udviklingen af frie og blomstrende civilsamfund. |
| --- | --- |

—

et socialt, kulturelt og menneskeligt partnerskab, som skal medvirke til udviklingen af menneskelige ressourcer, fremme forståelsen mellem de forskellige kulturer og bidrage til udviklingen af frie og blomstrende civilsamfund.

| 3. | MEDA-programmet er EF's vigtigste finansielle instrument i forbindelse med Euro-Middelhavspartnerskabet, hvis retsgrundlag er Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 (2). Forordningen beskriver en lang række foranstaltninger, der skal iværksættes for at støtte de bestræbelser, som middelhavspartnerne vil gøre for at reformere deres økonomiske og sociale strukturer, og for at afbøde de eventuelle negative følger af den økonomiske udvikling. Det samlede referencebeløb for perioden 1995-1999 var i forordningen fastsat til 3 424,5 millioner ECU. |
| --- | --- |

3.

MEDA-programmet er EF's vigtigste finansielle instrument i forbindelse med Euro-Middelhavspartnerskabet, hvis retsgrundlag er Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 (2). Forordningen beskriver en lang række foranstaltninger, der skal iværksættes for at støtte de bestræbelser, som middelhavspartnerne vil gøre for at reformere deres økonomiske og sociale strukturer, og for at afbøde de eventuelle negative følger af den økonomiske udvikling. Det samlede referencebeløb for perioden 1995-1999 var i forordningen fastsat til 3 424,5 millioner ECU.

| 4. | I 1999 blev forordningen evalueret og blev på grundlag heraf ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2698/2000 (3), som normalt omtales som MEDA II-forordningen. I denne forordning er referencebeløbet for perioden 2000-2006 fastsat til 5 350 millioner euro. I ændringen blev der også tilføjet et nyt aktivitetsområde, der skal støttes (at »forbedre betingelserne for de mest ugunstigt stillede grupper«), og beslutningsprocedurerne blev strømlinet. |
| --- | --- |

4.

I 1999 blev forordningen evalueret og blev på grundlag heraf ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2698/2000 (3), som normalt omtales som MEDA II-forordningen. I denne forordning er referencebeløbet for perioden 2000-2006 fastsat til 5 350 millioner euro. I ændringen blev der også tilføjet et nyt aktivitetsområde, der skal støttes (at »forbedre betingelserne for de mest ugunstigt stillede grupper«), og beslutningsprocedurerne blev strømlinet.

| 5. | De faktisk indgåede forpligtelser i perioden 1995-2005 beløber sig til ca. 6 900 millioner euro og de faktiske udbetalinger i samme periode til ca. 4 000 millioner euro. I bilag I gives en mere detaljeret oversigt over forpligtelser og udbetalinger i perioden 1995-2005 fordelt på de enkelte lande. |
| --- | --- |

5.

De faktisk indgåede forpligtelser i perioden 1995-2005 beløber sig til ca. 6 900 millioner euro og de faktiske udbetalinger i samme periode til ca. 4 000 millioner euro. I bilag I gives en mere detaljeret oversigt over forpligtelser og udbetalinger i perioden 1995-2005 fordelt på de enkelte lande.

Revisionens omfang og revisionsmetode

| 6. | I perioden august-december 2005 udførte Retten en revision af MEDA-programmet baseret på følgende spørgsmål:






  a) | Bidrager MEDA-programmet rent faktisk til gennemførelsen af økonomiske reformer og social udvikling i de deltagende Middelhavslande? |
| --- | --- | --- |

6.

I perioden august-december 2005 udførte Retten en revision af MEDA-programmet baseret på følgende spørgsmål:

a)

Bidrager MEDA-programmet rent faktisk til gennemførelsen af økonomiske reformer og social udvikling i de deltagende Middelhavslande?

| b) | Er Kommissionens forvaltning af MEDA-programmet hensigtsmæssig? |
| --- | --- |

b)

Er Kommissionens forvaltning af MEDA-programmet hensigtsmæssig?

| 7. | De vigtigste aspekter, der blev undersøgt i forbindelse med det første spørgsmål, var programmets relevans og fokus, graden af ejerskab, kapacitetsopbygning samt de opnåede resultater. |
| --- | --- |

7.

De vigtigste aspekter, der blev undersøgt i forbindelse med det første spørgsmål, var programmets relevans og fokus, graden af ejerskab, kapacitetsopbygning samt de opnåede resultater.

| 8. | De vigtigste aspekter, som blev behandlet i forbindelse med det andet spørgsmål, var programmeringens rytme og produktivitet, programforberedelsen og -gennemførelsen, overvågning og evaluering samt donorsamordning. |
| --- | --- |

8.

De vigtigste aspekter, som blev behandlet i forbindelse med det andet spørgsmål, var programmeringens rytme og produktivitet, programforberedelsen og -gennemførelsen, overvågning og evaluering samt donorsamordning.

| 9. | Støtten til økonomiske reformer og social udvikling omfatter støtte til økonomisk omstilling og skabelse af et frihandelsområde mellem EU og Middelhavsområdet (f.eks. forbedring af forretningsklimaet, jobskabelse og udvikling af den private sektor), foranstaltninger til støtte for reformprogrammer (f.eks. inden for finansielle tjenesteydelser og offentlig administration), forbedring af den økonomiske infrastruktur, især inden for transport, energi, landdistrikt- og byudvikling og forbedring af de sociale tjenester, især inden for sundhed, familieplanlægning, vandforsyning, kloakering og boliger. |
| --- | --- |

9.

Støtten til økonomiske reformer og social udvikling omfatter støtte til økonomisk omstilling og skabelse af et frihandelsområde mellem EU og Middelhavsområdet (f.eks. forbedring af forretningsklimaet, jobskabelse og udvikling af den private sektor), foranstaltninger til støtte for reformprogrammer (f.eks. inden for finansielle tjenesteydelser og offentlig administration), forbedring af den økonomiske infrastruktur, især inden for transport, energi, landdistrikt- og byudvikling og forbedring af de sociale tjenester, især inden for sundhed, familieplanlægning, vandforsyning, kloakering og boliger.

| 10. | I revisionsarbejdet indgik besøg i Egypten og Marokko, hvor et udsnit af projekter og programmer blev revideret, og hvor revisorerne talte med ansatte i delegationerne, lokale myndigheder, projektledere, bistandseksperter og andre donorer. Endvidere blev der foretaget dokumentgennemgang af projekter og programmer i Jordan. Revisionen var koncentreret om projekter finansieret under MEDA I og II. Projekter finansiereret under de gamle protokoller (4), den regionale del af MEDA-programmet eller over horisontale og tematiske budgetposter indgik ikke i revisionen. I bilag II gives en komplet liste over de projekter og programmer, som blev undersøgt som led i revisionen. |
| --- | --- |

10.

I revisionsarbejdet indgik besøg i Egypten og Marokko, hvor et udsnit af projekter og programmer blev revideret, og hvor revisorerne talte med ansatte i delegationerne, lokale myndigheder, projektledere, bistandseksperter og andre donorer. Endvidere blev der foretaget dokumentgennemgang af projekter og programmer i Jordan. Revisionen var koncentreret om projekter finansieret under MEDA I og II. Projekter finansiereret under de gamle protokoller (4), den regionale del af MEDA-programmet eller over horisontale og tematiske budgetposter indgik ikke i revisionen. I bilag II gives en komplet liste over de projekter og programmer, som blev undersøgt som led i revisionen.

| 11. | Endelig gennemgik revisorerne også de relevante evalueringsrapporter, som var udarbejdet på vegne af Kommissionen, herunder midtvejsevalueringen af MEDA II-programmet, som lå færdig i 2005. Denne evaluering var koncentreret om følgende to hovedspørgsmål: Hvor relevant er MEDA II-programmet, og hvor effektiv/produktiv er forvaltningen af MEDA II og gennemførelsesordningerne. Disse spørgsmål var delt op i flere delspørgsmål, og for hvert af disse var der udformet en passende evalueringsmetode, hvori indgik en omfattende dokumentgennemgang og en lang række interviews i Kommissionens hovedsæde og i de to besøgte lande (Tunesien og Egypten). Retten har analyseret denne evaluering som led i sin egen revision og har konkluderet, at der er tilstrækkeligt grundlag for, at den kan anvende resultaterne af evalueringen som bekræftende revisionsbevis for sine egne resultater (jf også punkt 46-47). Hvor det er relevant, henvises der derfor til denne midtvejsevaluering. |
| --- | --- |

11.

Endelig gennemgik revisorerne også de relevante evalueringsrapporter, som var udarbejdet på vegne af Kommissionen, herunder midtvejsevalueringen af MEDA II-programmet, som lå færdig i 2005. Denne evaluering var koncentreret om følgende to hovedspørgsmål: Hvor relevant er MEDA II-programmet, og hvor effektiv/produktiv er forvaltningen af MEDA II og gennemførelsesordningerne. Disse spørgsmål var delt op i flere delspørgsmål, og for hvert af disse var der udformet en passende evalueringsmetode, hvori indgik en omfattende dokumentgennemgang og en lang række interviews i Kommissionens hovedsæde og i de to besøgte lande (Tunesien og Egypten). Retten har analyseret denne evaluering som led i sin egen revision og har konkluderet, at der er tilstrækkeligt grundlag for, at den kan anvende resultaterne af evalueringen som bekræftende revisionsbevis for sine egne resultater (jf også punkt 46-47). Hvor det er relevant, henvises der derfor til denne midtvejsevaluering.

BEMÆRKNINGER

Bidrager MEDA-programmet til økonomiske reformer og social udvikling i de deltagende Middelhavslande?

Projekterne er relevante i forhold til MEDA's og de berørte landes mål, men støtten er ikke altid tilstrækkeligt koncentreret

| 12. | Alle de undersøgte projekter i de tre lande, som revisionen dækker, var relevante i forhold til MEDA-målene (5) og i overensstemmelse med det respektive lands nationale udviklingsmål. Denne bemærkning bekræftes af Kommissionens egen midtvejsevaluering af MEDA II-programmet, som konkluderede, at programmets relevans var tilfredsstillende. |
| --- | --- |

12.

Alle de undersøgte projekter i de tre lande, som revisionen dækker, var relevante i forhold til MEDA-målene (5) og i overensstemmelse med det respektive lands nationale udviklingsmål. Denne bemærkning bekræftes af Kommissionens egen midtvejsevaluering af MEDA II-programmet, som konkluderede, at programmets relevans var tilfredsstillende.

| 13. | I alle tre lande har den samlede EF-støtte været en blandet portefølje med et miks af interventioner med henblik på økonomiske reformer og social udvikling. I Egypten og Marokko var støtten i det store og hele ligeligt fordelt på disse to områder, mens der i Jordan var blevet lagt mere vægt på økonomiske reformer. |
| --- | --- |

13.

I alle tre lande har den samlede EF-støtte været en blandet portefølje med et miks af interventioner med henblik på økonomiske reformer og social udvikling. I Egypten og Marokko var støtten i det store og hele ligeligt fordelt på disse to områder, mens der i Jordan var blevet lagt mere vægt på økonomiske reformer.

| 14. | Men MEDA-målene og de mulige støtteforanstaltninger er ret bredt defineret i MEDA-forordningerne, og det er derfor et spørgsmål, om Kommissionen i praksis har koncentreret sin støtte, hvilket er et middel til at gøre støtten mere sammenhængende. |
| --- | --- |

14.

Men MEDA-målene og de mulige støtteforanstaltninger er ret bredt defineret i MEDA-forordningerne, og det er derfor et spørgsmål, om Kommissionen i praksis har koncentreret sin støtte, hvilket er et middel til at gøre støtten mere sammenhængende.

| 15. | I to af de tre undersøgte lande (Egypten og Jordan) har der været en klar tendens til at koncentrere støtten på et begrænset antal sektorer og et begrænset antal interventioner. I det tredje land, Marokko, har dette ikke rigtig været tilfældet, eftersom EF-støtten er blevet spredt over et større antal interventioner, som dækker mange forskellige sektorer. Det har navnlig været tilfældet i MEDA I-perioden med en beskeden forbedring under MEDA II (6). |
| --- | --- |

15.

I to af de tre undersøgte lande (Egypten og Jordan) har der været en klar tendens til at koncentrere støtten på et begrænset antal sektorer og et begrænset antal interventioner. I det tredje land, Marokko, har dette ikke rigtig været tilfældet, eftersom EF-støtten er blevet spredt over et større antal interventioner, som dækker mange forskellige sektorer. Det har navnlig været tilfældet i MEDA I-perioden med en beskeden forbedring under MEDA II (6).

| 16. | I mellemtiden har Kommissionen formuleret en ny politik for forbindelserne med nabolandene kaldet den europæiske naboskabspolitik (ENP). Som et led i denne politik skal der indføres et nyt finansielt instrument (det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument), som skulle få virkning i 2007, og som skal erstatte en række andre instrumenter, herunder MEDA. Som et første skridt henimod gennemførelsen af ENP er der ved at blive udarbejdet specifikke handlingsplaner for alle partnerlandene. I disse handlingsplaner opstilles der et fuldstændigt sæt af prioriteter, som dækker alle samarbejdsområder (7), og det kan derfor blive nødvendigt at lade de kommende landestrategipapirer (for perioden 2007-2013) være koncentreret om et begrænset antal områder. |
| --- | --- |

16.

I mellemtiden har Kommissionen formuleret en ny politik for forbindelserne med nabolandene kaldet den europæiske naboskabspolitik (ENP). Som et led i denne politik skal der indføres et nyt finansielt instrument (det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument), som skulle få virkning i 2007, og som skal erstatte en række andre instrumenter, herunder MEDA. Som et første skridt henimod gennemførelsen af ENP er der ved at blive udarbejdet specifikke handlingsplaner for alle partnerlandene. I disse handlingsplaner opstilles der et fuldstændigt sæt af prioriteter, som dækker alle samarbejdsområder (7), og det kan derfor blive nødvendigt at lade de kommende landestrategipapirer (for perioden 2007-2013) være koncentreret om et begrænset antal områder.

Ejerskab bidrager til opnåelse af bedre resultater og fremmes ved ydelse af direkte budgetstøtte

| 17. | Ejerskab (dvs. at de påtænkte modtagere skal have ansvar for og kontrol over projekterne og programmerne på alle stadier) er et af de almindeligt anerkendte principper for effektiv bistand (8). I revisorernes undersøgelse af, om MEDA-programmet rent faktisk bidrager til økonomiske reformer og social udvikling i de deltagende Middelhavslande, indgik der derfor også en vurdering af, om Kommissionen havde fremmet de modtagende regeringers ejerskab af programmerne. |
| --- | --- |

17.

Ejerskab (dvs. at de påtænkte modtagere skal have ansvar for og kontrol over projekterne og programmerne på alle stadier) er et af de almindeligt anerkendte principper for effektiv bistand (8). I revisorernes undersøgelse af, om MEDA-programmet rent faktisk bidrager til økonomiske reformer og social udvikling i de deltagende Middelhavslande, indgik der derfor også en vurdering af, om Kommissionen havde fremmet de modtagende regeringers ejerskab af programmerne.

| 18. | En måde at gøre dette på er at erstatte den traditionelle støtte til projekter med generel budgetstøtte, hvor modtagerregeringen og donoren bliver enige om bestemte aktiviteter, der skal gennemføres (der er ofte tale om politiske reformforanstaltninger), hvor donormidlerne ikke anvendes til dækning af specifikke udgifter, men i stedet overføres direkte til statskassen. Beslutningen om at anvende budgetstøtte afhænger naturligvis også af, om en række betingelser er opfyldt, f.eks. om forvaltningen af de offentlige finanser er af en vis standard (9). Denne måde at yde støtte på menes normalt at fremme modtagerstatens følelse af ejerskab, selv om den ikke i sig selv er en garanti herfor (i tekstboks 1 gives et eksempel på et budgetstøtteprogram og den type foranstaltninger, der er tale om).

  Tekstboks 1Et eksempel på budgetstøtteTrade Enhancement Programme, Egypten (40 millioner euro)Programmål





  — | at afkorte tidsfristerne og mindske de omkostninger, der er forbundet med toldformaliteterne ved import og eksport og i forbindelse med andre kontroller og standarder |
| --- | --- | --- |

18.

En måde at gøre dette på er at erstatte den traditionelle støtte til projekter med generel budgetstøtte, hvor modtagerregeringen og donoren bliver enige om bestemte aktiviteter, der skal gennemføres (der er ofte tale om politiske reformforanstaltninger), hvor donormidlerne ikke anvendes til dækning af specifikke udgifter, men i stedet overføres direkte til statskassen. Beslutningen om at anvende budgetstøtte afhænger naturligvis også af, om en række betingelser er opfyldt, f.eks. om forvaltningen af de offentlige finanser er af en vis standard (9). Denne måde at yde støtte på menes normalt at fremme modtagerstatens følelse af ejerskab, selv om den ikke i sig selv er en garanti herfor (i tekstboks 1 gives et eksempel på et budgetstøtteprogram og den type foranstaltninger, der er tale om).

Tekstboks 1Et eksempel på budgetstøtteTrade Enhancement Programme, Egypten (40 millioner euro)Programmål





  —

at afkorte tidsfristerne og mindske de omkostninger, der er forbundet med toldformaliteterne ved import og eksport og i forbindelse med andre kontroller og standarder

| — | at styrke de eksportfremmende foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

at styrke de eksportfremmende foranstaltninger.

| — | der var blevet fastholdt en forsigtig makroøkonomisk politik med henblik på at sikre den interne og den eksterne balance i overensstemmelse med de planlagte mål for 2005-2007 |
| --- | --- |

—

der var blevet fastholdt en forsigtig makroøkonomisk politik med henblik på at sikre den interne og den eksterne balance i overensstemmelse med de planlagte mål for 2005-2007

| — | der var gjort betydelige fremskridt med hensyn til skattekonsolidering og budgetaflæggelse |
| --- | --- |

—

der var gjort betydelige fremskridt med hensyn til skattekonsolidering og budgetaflæggelse

| — | der var indført et elektronisk fortoldningssystem |
| --- | --- |

—

der var indført et elektronisk fortoldningssystem

| — | det var blevet muligt at foretage toldbehandling på 24-timers basis |
| --- | --- |

—

det var blevet muligt at foretage toldbehandling på 24-timers basis

| — | der var udgivet et kompendium med alle toldvæsenets regler og procedurer |
| --- | --- |

—

der var udgivet et kompendium med alle toldvæsenets regler og procedurer

| — | der var åbnet en kvikskranke på toldstederne, hvor der kunne indgives klager. |
| --- | --- |

—

der var åbnet en kvikskranke på toldstederne, hvor der kunne indgives klager.

| 19. | Revisionen viste, at der i alle tre lande i stigende grad anvendes budgetstøtte, og de statistiske data fra midtvejsevalueringen bekræftede også, at dette var tilfældet for alle MEDA-landene samlet (10). I Marokko er der imidlertid også mange traditionelle projekter, herunder også infrastruktur- og udstyrsprojekter, som i kraft af deres art ikke rigtig kan siges at fremme ejerskab i modsætning til projekter, hvor der lægges mere vægt på uddannelse og institutionsopbygning. |
| --- | --- |

19.

Revisionen viste, at der i alle tre lande i stigende grad anvendes budgetstøtte, og de statistiske data fra midtvejsevalueringen bekræftede også, at dette var tilfældet for alle MEDA-landene samlet (10). I Marokko er der imidlertid også mange traditionelle projekter, herunder også infrastruktur- og udstyrsprojekter, som i kraft af deres art ikke rigtig kan siges at fremme ejerskab i modsætning til projekter, hvor der lægges mere vægt på uddannelse og institutionsopbygning.

| 20. | For så vidt angår de budgetstøtteoperationer, der indtil videre er fuldført, var foranstaltningerne blevet gennemført tilfredsstillende, og midlerne var blevet udbetalt uden større forsinkelser eller problemer. Heraf kan konkluderes, at de lokale myndigheder i disse tilfælde virkelig har påtaget sig »ejerskabet« til reformprogrammerne. |
| --- | --- |

20.

For så vidt angår de budgetstøtteoperationer, der indtil videre er fuldført, var foranstaltningerne blevet gennemført tilfredsstillende, og midlerne var blevet udbetalt uden større forsinkelser eller problemer. Heraf kan konkluderes, at de lokale myndigheder i disse tilfælde virkelig har påtaget sig »ejerskabet« til reformprogrammerne.

| 21. | Budgetstøtte er imidlertid ikke det eneste instrument, der anvendes. Politikreformer kræver ofte, at der iværksættes supplerende aktioner, f.eks. uddannelsesaktioner, eller at der tilvejebringes bestemte former for udstyr, og her vil den traditionelle fremgangsmåde være mere hensigtsmæssig, som det også er tilfældet, når støtten skal målrettes en bestemt befolkningsgruppe eller region, f.eks. igennem foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

21.

Budgetstøtte er imidlertid ikke det eneste instrument, der anvendes. Politikreformer kræver ofte, at der iværksættes supplerende aktioner, f.eks. uddannelsesaktioner, eller at der tilvejebringes bestemte former for udstyr, og her vil den traditionelle fremgangsmåde være mere hensigtsmæssig, som det også er tilfældet, når støtten skal målrettes en bestemt befolkningsgruppe eller region, f.eks. igennem foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne.

| 22. | I forbindelse med sådanne projekter er det også muligt at fremme ejerskab. Det gælder ikke blot de lokale myndigheders ejerskab, men følelsen af ejerskab kan også fremmes hos de mennesker, som nyder godt af de støttede aktiviteter. Revisorerne så et positivt eksempel herpå i forbindelse med et projekt til udvikling af landdistrikterne i Atlasbjergene i Marokko. Den anvendte fremgangsmåde, som inddrog den lokale befolkning i udarbejdelsen og gennemførelsen af de lokale udviklingsplaner, betød, at alle de lokale partnere deltog fuldt ud i hele processen. Det var tydeligt, at denne metode var medvirkende til projektaktiviteternes succes (jf. tekstboks 2).

  Tekstboks 2Et eksempel på projektstøtteUdvikling af landdistrikterne i Atlasbjergene, Marokko(Khénifra-projektet, 15 millioner euro)Projektmål





  — | at bidrage til at mindske de regionale skævheder i Marokko med hensyn til social og økonomisk udvikling |
| --- | --- | --- |

22.

I forbindelse med sådanne projekter er det også muligt at fremme ejerskab. Det gælder ikke blot de lokale myndigheders ejerskab, men følelsen af ejerskab kan også fremmes hos de mennesker, som nyder godt af de støttede aktiviteter. Revisorerne så et positivt eksempel herpå i forbindelse med et projekt til udvikling af landdistrikterne i Atlasbjergene i Marokko. Den anvendte fremgangsmåde, som inddrog den lokale befolkning i udarbejdelsen og gennemførelsen af de lokale udviklingsplaner, betød, at alle de lokale partnere deltog fuldt ud i hele processen. Det var tydeligt, at denne metode var medvirkende til projektaktiviteternes succes (jf. tekstboks 2).

Tekstboks 2Et eksempel på projektstøtteUdvikling af landdistrikterne i Atlasbjergene, Marokko(Khénifra-projektet, 15 millioner euro)Projektmål





  —

at bidrage til at mindske de regionale skævheder i Marokko med hensyn til social og økonomisk udvikling

| — | at bidrage til at fremme kvindernes rolle i landdistrikterne |
| --- | --- |

—

at bidrage til at fremme kvindernes rolle i landdistrikterne

| — | at bidrage til en bæredygtig forvaltning af de naturlige ressourcer, til bekæmpelse af erosion og til minimering af tørkevirkningerne. |
| --- | --- |

—

at bidrage til en bæredygtig forvaltning af de naturlige ressourcer, til bekæmpelse af erosion og til minimering af tørkevirkningerne.

| — | projektforvaltningsenheden fik edb- og kontorudstyr |
| --- | --- |

—

projektforvaltningsenheden fik edb- og kontorudstyr

| — | der blev indgået kontrakter med lokale forvaltningssammenslutninger. 33 af disse sammenslutninger var funktionsdygtige |
| --- | --- |

—

der blev indgået kontrakter med lokale forvaltningssammenslutninger. 33 af disse sammenslutninger var funktionsdygtige

| — | der var blevet fordelt mere end 250 000 frugttræer |
| --- | --- |

—

der var blevet fordelt mere end 250 000 frugttræer

| — | seks biavlergrupper havde fået udstyr, og der blev afholdt uddannelseskurser |
| --- | --- |

—

seks biavlergrupper havde fået udstyr, og der blev afholdt uddannelseskurser

| — | der var blevet uddelt 10 000 kyllinger for at motivere kvinderne til at drive fjerkræavl |
| --- | --- |

—

der var blevet uddelt 10 000 kyllinger for at motivere kvinderne til at drive fjerkræavl

| — | der var sat arbejde i gang med henblik på kunstvanding af 468 hektarer |
| --- | --- |

—

der var sat arbejde i gang med henblik på kunstvanding af 468 hektarer

| — | 52,6 km grusvej på otte strækninger, som skulle forbinde landsbyerne, var afsluttet, og der blev arbejdet på yderligere fem strækninger |
| --- | --- |

—

52,6 km grusvej på otte strækninger, som skulle forbinde landsbyerne, var afsluttet, og der blev arbejdet på yderligere fem strækninger

| — | 271 hektarer var blevet genbeplantet med skov |
| --- | --- |

—

271 hektarer var blevet genbeplantet med skov

| — | 200 kvægejeres dyr var blevet vaccineret |
| --- | --- |

—

200 kvægejeres dyr var blevet vaccineret

| — | projektet samarbejdede med to lokale forvaltningssammenslutninger om at oprette centre for fodring af husdyr. |
| --- | --- |

—

projektet samarbejdede med to lokale forvaltningssammenslutninger om at oprette centre for fodring af husdyr.

| 23. | Øget ejerskab er ikke kun et spørgsmål om den måde, bistanden gives på: den afgørende faktor er i sidste ende, at de lokale myndigheder er åbne over for tanken om reformer, og at de støtter reformprocessen. Dette kom også til udtryk i flere af de projekter/programmer, som indgik i revisionen, hvor situationen klart blev bedre, da modtagerinstitutionen blev fuldt inddraget, eller da en ny minister udviste en større interesse for et bestemt program. |
| --- | --- |

23.

Øget ejerskab er ikke kun et spørgsmål om den måde, bistanden gives på: den afgørende faktor er i sidste ende, at de lokale myndigheder er åbne over for tanken om reformer, og at de støtter reformprocessen. Dette kom også til udtryk i flere af de projekter/programmer, som indgik i revisionen, hvor situationen klart blev bedre, da modtagerinstitutionen blev fuldt inddraget, eller da en ny minister udviste en større interesse for et bestemt program.

Kapacitetsopbygning er et vigtigt led i MEDA-programmet

| 24. | En anden vigtig faktor, som vil få indflydelse på, om MEDA-programmet rent faktisk bidrager til økonomiske reformer og social udvikling i de deltagende Middelhavslande, er, om de lokale institutioner har kapacitet til at planlægge og gennemføre reformprogrammer og andre udviklingsaktiviteter. Revisorerne undersøgte, om Kommissionen bidrager til opbygning af denne kapacitet. |
| --- | --- |

24.

En anden vigtig faktor, som vil få indflydelse på, om MEDA-programmet rent faktisk bidrager til økonomiske reformer og social udvikling i de deltagende Middelhavslande, er, om de lokale institutioner har kapacitet til at planlægge og gennemføre reformprogrammer og andre udviklingsaktiviteter. Revisorerne undersøgte, om Kommissionen bidrager til opbygning af denne kapacitet.

| 25. | Der indgik kapacitetsopbyggende foranstaltninger eller komponenter i praktisk talt alle de projekter/programmer, der blev revideret i de tre lande. I en række tilfælde er opbygning af kapacitet i de deltagende institutioner endog hovedformålet med interventionen (11). |
| --- | --- |

25.

Der indgik kapacitetsopbyggende foranstaltninger eller komponenter i praktisk talt alle de projekter/programmer, der blev revideret i de tre lande. I en række tilfælde er opbygning af kapacitet i de deltagende institutioner endog hovedformålet med interventionen (11).

| 26. | Statslige indkøb under overholdelse af de administrative procedurer, der gælder i Fællesskabet, er et specifikt område, hvor der har været behov for at styrke de lokale institutioners kapacitet. Som der redegøres nærmere for i punkt 39, har en af hovedårsagerne til forsinkelser i gennemførelsen af projekterne været problemer i forbindelse med indkøb. |
| --- | --- |

26.

Statslige indkøb under overholdelse af de administrative procedurer, der gælder i Fællesskabet, er et specifikt område, hvor der har været behov for at styrke de lokale institutioners kapacitet. Som der redegøres nærmere for i punkt 39, har en af hovedårsagerne til forsinkelser i gennemførelsen af projekterne været problemer i forbindelse med indkøb.

Resultaterne af støtten har indtil videre været begrænsede

| 27. | Som led i revisionen undersøgte revisorerne en stikprøve af projekter fra de tre lande (jf. bilag II) for at kunne vurdere, om de tilsigtede resultater var blevet opfyldt som defineret i de enkelte finansieringsafgørelser. |
| --- | --- |

27.

Som led i revisionen undersøgte revisorerne en stikprøve af projekter fra de tre lande (jf. bilag II) for at kunne vurdere, om de tilsigtede resultater var blevet opfyldt som defineret i de enkelte finansieringsafgørelser.

| 28. | Generelt har resultaterne efter mere end ti år med MEDA indtil videre været begrænsede, fordi mange af projekterne/programmerne, herunder også et betydeligt antal MEDA I-projekter/programmer, stadig var under gennemførelse, da revisionen fandt sted, og de endelige resultater derfor endnu ikke kunne bedømmes (12). |
| --- | --- |

28.

Generelt har resultaterne efter mere end ti år med MEDA indtil videre været begrænsede, fordi mange af projekterne/programmerne, herunder også et betydeligt antal MEDA I-projekter/programmer, stadig var under gennemførelse, da revisionen fandt sted, og de endelige resultater derfor endnu ikke kunne bedømmes (12).

| 29. | For så vidt angår de projekter og programmer, som var påbegyndt under MEDA I (1995-1999), og som var fuldført eller ved at være fuldført, er de tilsigtede resultater generelt ved at være nået, i alle tilfælde dog ikke 100 %. De fleste af projekterne/programmerne under MEDA I var først kommet meget sent i gang, hvilket ikke kun skyldtes, at retsforskrifterne for MEDA I først lå klar på et sent tidspunkt, men også, at mange af projekterne var blevet forsinket i opstarten på grund af langvarige udbudsprocedurer. Der var derfor ikke tid nok til gennemførelsen, og projekternes levetid blev forlænget en eller flere gange ud over den oprindelige projektperiode (10 ud af 11 projekter/programmer), så de planlagte aktiviteter (de fleste af dem) kunne gøres færdige. Ti af de 11 undersøgte MEDA I-projekter/programmer var stadig under gennemførelse, da revisionen fandt sted (ved udgangen af 2005). |
| --- | --- |

29.

For så vidt angår de projekter og programmer, som var påbegyndt under MEDA I (1995-1999), og som var fuldført eller ved at være fuldført, er de tilsigtede resultater generelt ved at være nået, i alle tilfælde dog ikke 100 %. De fleste af projekterne/programmerne under MEDA I var først kommet meget sent i gang, hvilket ikke kun skyldtes, at retsforskrifterne for MEDA I først lå klar på et sent tidspunkt, men også, at mange af projekterne var blevet forsinket i opstarten på grund af langvarige udbudsprocedurer. Der var derfor ikke tid nok til gennemførelsen, og projekternes levetid blev forlænget en eller flere gange ud over den oprindelige projektperiode (10 ud af 11 projekter/programmer), så de planlagte aktiviteter (de fleste af dem) kunne gøres færdige. Ti af de 11 undersøgte MEDA I-projekter/programmer var stadig under gennemførelse, da revisionen fandt sted (ved udgangen af 2005).

| 30. | For de fleste af MEDA II-projekternes/programmernes vedkommende var det stadig for tidligt at foretage en egentlig vurdering af resultaterne på tidspunktet for revisionen. Budgetstøtteforanstaltningerne blev normalt gennemført i overensstemmelse med tidsplanen, men projekter, hvor der var behov for at indkøbe teknisk bistand og i nogle tilfælde også udstyr eller arbejdsydelser, kom let ud for forsinkelser. Flere af de undersøgte projekter forventede allerede, at tidspresset ville blive større som følge af den såkaldte D+3-regel, som forkorter den periode, hvor der kan indgås kontrakter (yderligere oplysninger herom gives i punkt 41). |
| --- | --- |

30.

For de fleste af MEDA II-projekternes/programmernes vedkommende var det stadig for tidligt at foretage en egentlig vurdering af resultaterne på tidspunktet for revisionen. Budgetstøtteforanstaltningerne blev normalt gennemført i overensstemmelse med tidsplanen, men projekter, hvor der var behov for at indkøbe teknisk bistand og i nogle tilfælde også udstyr eller arbejdsydelser, kom let ud for forsinkelser. Flere af de undersøgte projekter forventede allerede, at tidspresset ville blive større som følge af den såkaldte D+3-regel, som forkorter den periode, hvor der kan indgås kontrakter (yderligere oplysninger herom gives i punkt 41).

| 31. | For de fleste af MEDA-landenes vedkommende gælder det, at EF-støttens effekt ikke skyldes omfanget af midler, eftersom den samlede støtte er yderst beskeden i forhold til disse landes BNP og normalt repræsenterer mindre end 1 % af statsbudgettet. Det er helt klart tilfældet i to af de tre lande, som revisionen omfattede (13). EF-støttens effekt skal i højere grad ses i forhold til programmets forsøg på at tage reformspørgsmål op og yde støtte (f.eks. til en finansieringsordning for sundhedsvæsenet, industriel modernisering, reform af banksektoren og forbedring af toldvæsenet) og motivere regeringerne til at tage fat på sådanne spørgsmål og hænger også sammen med, at et af målene er at støtte de fattigere og mest ugunstigt stillede dele af befolkningen. Der er således ofte tale om kvalitetsstøtte og støtte til nyskabende foranstaltninger, hvis effekt vanskeligt kan kvantificeres. |
| --- | --- |

31.

For de fleste af MEDA-landenes vedkommende gælder det, at EF-støttens effekt ikke skyldes omfanget af midler, eftersom den samlede støtte er yderst beskeden i forhold til disse landes BNP og normalt repræsenterer mindre end 1 % af statsbudgettet. Det er helt klart tilfældet i to af de tre lande, som revisionen omfattede (13). EF-støttens effekt skal i højere grad ses i forhold til programmets forsøg på at tage reformspørgsmål op og yde støtte (f.eks. til en finansieringsordning for sundhedsvæsenet, industriel modernisering, reform af banksektoren og forbedring af toldvæsenet) og motivere regeringerne til at tage fat på sådanne spørgsmål og hænger også sammen med, at et af målene er at støtte de fattigere og mest ugunstigt stillede dele af befolkningen. Der er således ofte tale om kvalitetsstøtte og støtte til nyskabende foranstaltninger, hvis effekt vanskeligt kan kvantificeres.

Er Kommissionens forvaltning af MEDA-programmet hensigtsmæssig?

Programmerings-, forberedelses- og gennemførelsesrytmen er blevet bedre

Programmering

| 32. | Programmeringen af MEDA I-perioden og projektforberedelsen kom sent i gang. MEDA-forordningen blev først vedtaget i 1996, og de første vejledende programmer dækkede årene 1996-1998. Som følge heraf var der kun få år, hvor der kunne indgås forpligtelser, og i nogle tilfælde blev disse derfor samlet i nogle få større projekter eller programmer. Til Egypten blev der f.eks. indgået fire MEDA I-forpligtelser, som beløb sig til mellem 100 og 250 millioner euro. I forpligtelserne til Jordan indgik to strukturtilpasningsfaciliteter (STF) på henholdsvis 100 og 80 millioner euro, og forpligtelserne til Marokko omfattede en STF til 120 millioner euro og et vejprojekt til 80 millioner euro. |
| --- | --- |

32.

Programmeringen af MEDA I-perioden og projektforberedelsen kom sent i gang. MEDA-forordningen blev først vedtaget i 1996, og de første vejledende programmer dækkede årene 1996-1998. Som følge heraf var der kun få år, hvor der kunne indgås forpligtelser, og i nogle tilfælde blev disse derfor samlet i nogle få større projekter eller programmer. Til Egypten blev der f.eks. indgået fire MEDA I-forpligtelser, som beløb sig til mellem 100 og 250 millioner euro. I forpligtelserne til Jordan indgik to strukturtilpasningsfaciliteter (STF) på henholdsvis 100 og 80 millioner euro, og forpligtelserne til Marokko omfattede en STF til 120 millioner euro og et vejprojekt til 80 millioner euro.

| 33. | I MEDA II-forordningen, som trådte i kraft i 2001, var der fastsat nye programmeringsregler. Sigtet med disse regler var, at de skulle gøre programmeringsprocessen hurtigere, og det blev derfor nu muligt at forelægge de foreslåede forpligtelser vedrørende et bestemt år for MED-udvalget en gang om året i en årlig finansieringsplan vedlagt korte resuméer (i stedet for at forelægge forslag til enkeltprojekter på mange forskellige tidspunkter). |
| --- | --- |

33.

I MEDA II-forordningen, som trådte i kraft i 2001, var der fastsat nye programmeringsregler. Sigtet med disse regler var, at de skulle gøre programmeringsprocessen hurtigere, og det blev derfor nu muligt at forelægge de foreslåede forpligtelser vedrørende et bestemt år for MED-udvalget en gang om året i en årlig finansieringsplan vedlagt korte resuméer (i stedet for at forelægge forslag til enkeltprojekter på mange forskellige tidspunkter).

| 34. | Endvidere blev der i 2001 udarbejdet nye landestrategipapirer (LSP) for perioden 2002-2006 samt nye nationale vejledende programmer (NVP) for 2002-2004. Siden 2002 har de faktiske forpligtelser fulgt disse programmeringsdokumenter tæt. Navnlig er projektforslagene, som det fremår af tabellen, fra og med NVP 2002-2004 i langt højere grad blevet udarbejdet kontinuerligt. Det fremgår også, at de samlede forpligtelser for alle landene samlet fra og med 2000 fordeler sig mere jævnt. |
| --- | --- |

34.

Endvidere blev der i 2001 udarbejdet nye landestrategipapirer (LSP) for perioden 2002-2006 samt nye nationale vejledende programmer (NVP) for 2002-2004. Siden 2002 har de faktiske forpligtelser fulgt disse programmeringsdokumenter tæt. Navnlig er projektforslagene, som det fremår af tabellen, fra og med NVP 2002-2004 i langt højere grad blevet udarbejdet kontinuerligt. Det fremgår også, at de samlede forpligtelser for alle landene samlet fra og med 2000 fordeler sig mere jævnt.

Tabel

Forpligtelser og udbetalinger til Egypten, Jordan og Marokko samt til alle lande (inklusive regionale programmer), 1995-2005

| (millioner euro) |
| --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | I alt |
| Egypten |
| Forpligtelser | — | 75 | 203 | 397 | 11 | 13 | — | 78 | 104 | 159 | 110 | 1 150 |
| Udbetalinger | — | — | 2 | 88 | 67 | 64 | 62 | 26 | 57 | 151 | 133 | 650 |
| Jordan |
| Forpligtelser | 7 | 100 | 10 | 8 | 129 | 15 | 20 | 92 | 42 | 35 | 58 | 516 |
| Udbetalinger | — | 60 | 45 | 2 | 2 | 84 | 11 | 50 | 47 | 51 | 43 | 393 |
| Marokko |
| Forpligtelser | 30 | — | 236 | 219 | 176 | 141 | 120 | 122 | 143 | 152 | 135 | 1 472 |
| Udbetalinger | — | 1 | 31 | 42 | 54 | 40 | 41 | 102 | 102 | 158 | 213 | 783 |
| Alle lande |
| Forpligtelser | 173 | 370 | 911 | 809 | 797 | 569 | 603 | 612 | 615 | 698 | 735 | 6 888 |
| Udbetalinger | 50 | 155 | 213 | 217 | 240 | 318 | 318 | 454 | 498 | 801 | 781 | 4 043 |
| Kilde: Data fra EuropeAid og delegationerne (mindre afvigelser skyldes afrunding). |

(millioner euro)

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

I alt

Egypten

Forpligtelser

—

75

203

397

11

13

—

78

104

159

110

1 150

Udbetalinger

—

—

2

88

67

64

62

26

57

151

133

650

Jordan

Forpligtelser

7

100

10

8

129

15

20

92

42

35

58

516

Udbetalinger

—

60

45

2

2

84

11

50

47

51

43

393

Marokko

Forpligtelser

30

—

236

219

176

141

120

122

143

152

135

1 472

Udbetalinger

—

1

31

42

54

40

41

102

102

158

213

783

Alle lande

Forpligtelser

173

370

911

809

797

569

603

612

615

698

735

6 888

Udbetalinger

50

155

213

217

240

318

318

454

498

801

781

4 043

Kilde: Data fra EuropeAid og delegationerne (mindre afvigelser skyldes afrunding).

Forberedelse

| 35. | Projektforberedelsesprocessen består af en hel række forskellige trin fra den første identifikation af projektet over den detaljerede planlægning, projektets forelæggelse for medlemsstaternes rådgivende udvalg (MED-udvalget) og Kommissionens finansieringsafgørelse og frem til, at finansieringsaftalen underskrives af Kommissionen og de modtagende myndigheder. En gennemgang af de projekter/programmer, der indgik i revisionen (jf. bilag II), viste, at denne proces generelt var blevet fuldført på kortere tid i MEDA II-perioden, end det tidligere havde været tilfældet (14). En medvirkende faktor hertil er, at Kommissionen har decentraliseret sin beslutningsproces, så ansvaret nu ligger i delegationerne og ikke længere i hovedsædet i Bruxelles, hvilket helt klart har betydet, at delegationerne nu er langt mere involveret i forberedelsesprocessen. Hele strømliningen af programmeringsprocessen som beskrevet i punkt 33-34 og en række andre forvaltningsændringer indført som led i den overordnede reform af bistanden til tredjelande har også bidraget hertil (15). |
| --- | --- |

35.

Projektforberedelsesprocessen består af en hel række forskellige trin fra den første identifikation af projektet over den detaljerede planlægning, projektets forelæggelse for medlemsstaternes rådgivende udvalg (MED-udvalget) og Kommissionens finansieringsafgørelse og frem til, at finansieringsaftalen underskrives af Kommissionen og de modtagende myndigheder. En gennemgang af de projekter/programmer, der indgik i revisionen (jf. bilag II), viste, at denne proces generelt var blevet fuldført på kortere tid i MEDA II-perioden, end det tidligere havde været tilfældet (14). En medvirkende faktor hertil er, at Kommissionen har decentraliseret sin beslutningsproces, så ansvaret nu ligger i delegationerne og ikke længere i hovedsædet i Bruxelles, hvilket helt klart har betydet, at delegationerne nu er langt mere involveret i forberedelsesprocessen. Hele strømliningen af programmeringsprocessen som beskrevet i punkt 33-34 og en række andre forvaltningsændringer indført som led i den overordnede reform af bistanden til tredjelande har også bidraget hertil (15).

| 36. | Revisionen viste, at indkøb af ydelser ved projektets start, normalt i form af teknisk bistand (TB), nødvendigvis tager mindst otte måneder, fra udbuddet offentliggøres, og til kontrakten underskrives, men at der i nogle tilfælde kan gå helt op til to og endog tre år (16). Det kan være tilfældet, når udbuddet ikke giver resultat, f.eks. når der ikke indsendes nok gyldige tilbud, og der derfor må afholdes et nyt udbud. Igangsætning af projekter vedrørende teknisk bistand er derfor fortsat en tidskrævende proces, som let kan blive forsinket. På dette punkt er der ikke stor forskel mellem MEDA I og MEDA II. |
| --- | --- |

36.

Revisionen viste, at indkøb af ydelser ved projektets start, normalt i form af teknisk bistand (TB), nødvendigvis tager mindst otte måneder, fra udbuddet offentliggøres, og til kontrakten underskrives, men at der i nogle tilfælde kan gå helt op til to og endog tre år (16). Det kan være tilfældet, når udbuddet ikke giver resultat, f.eks. når der ikke indsendes nok gyldige tilbud, og der derfor må afholdes et nyt udbud. Igangsætning af projekter vedrørende teknisk bistand er derfor fortsat en tidskrævende proces, som let kan blive forsinket. På dette punkt er der ikke stor forskel mellem MEDA I og MEDA II.

Gennemførelse

| 37. | Siden 2000 er de samlede udbetalinger under MEDA-programmet øget, en tendens, der er blevet endnu tydeligere fra og med 2002 (jf. tabellen). I MEDA I-perioden 1995-1999 blev der hvert år i gennemsnit udbetalt 175 millioner euro. Dette tal skal nu ganges med tre, og de gennemsnitlige årlige udbetalinger i seksårsperioden 2000-2005 beløber sig til ca. 528 millioner euro. I 2004 og 2005 blev der i alt udbetalt et større beløb, end der blev indgået nye forpligtelser for i disse år, og det betyder, at de kumulerede uindfriede forpligtelser (17) for første gang siden MEDA-programmets start er blevet reduceret. Efter seks år (1995-2000) var de kumulerede udbetalinger over MEDA I på 38 % af de kumulerede forpligtelser, mens de for MEDA II's vedkommende — ligeledes efter seks år (2000-2005) — var steget til 46 %. Det viser, at gennemførelseshastigheden er blevet større under MEDA II. Midtvejsevalueringen af MEDA II drager samme konklusion, når det fastslås, at programmet udtrykt i antal iværksatte foranstaltninger nu er ved at blive modent (18). |
| --- | --- |

37.

Siden 2000 er de samlede udbetalinger under MEDA-programmet øget, en tendens, der er blevet endnu tydeligere fra og med 2002 (jf. tabellen). I MEDA I-perioden 1995-1999 blev der hvert år i gennemsnit udbetalt 175 millioner euro. Dette tal skal nu ganges med tre, og de gennemsnitlige årlige udbetalinger i seksårsperioden 2000-2005 beløber sig til ca. 528 millioner euro. I 2004 og 2005 blev der i alt udbetalt et større beløb, end der blev indgået nye forpligtelser for i disse år, og det betyder, at de kumulerede uindfriede forpligtelser (17) for første gang siden MEDA-programmets start er blevet reduceret. Efter seks år (1995-2000) var de kumulerede udbetalinger over MEDA I på 38 % af de kumulerede forpligtelser, mens de for MEDA II's vedkommende — ligeledes efter seks år (2000-2005) — var steget til 46 %. Det viser, at gennemførelseshastigheden er blevet større under MEDA II. Midtvejsevalueringen af MEDA II drager samme konklusion, når det fastslås, at programmet udtrykt i antal iværksatte foranstaltninger nu er ved at blive modent (18).

| 38. | Følgende faktorer kan forklare den forbedrede gennemførelse:






  a) | Den samlede portefølje af MEDA-projekter/programmer under gennemførelse er øget støt. |
| --- | --- | --- |

38.

Følgende faktorer kan forklare den forbedrede gennemførelse:

a)

Den samlede portefølje af MEDA-projekter/programmer under gennemførelse er øget støt.

| b) | Mange af MEDA I-projekterne/programmerne startede langsomt, og udbetalingen af midler kom først rigtigt i gang i 2000. I 2004 og 2005 vedrørte henholdsvis omkring 40 % og 30 % af de samlede udbetalinger stadig projekter/programmmer iværksat under MEDA I. Decentraliseringsprocessen har helt sikkert været en faktor, som har medvirket til at øge gennemførelseshastigheden og dermed de samlede udbetalinger til disse projekter. Der har derfor også været tale om en vis »indhentningseffekt«. |
| --- | --- |

b)

Mange af MEDA I-projekterne/programmerne startede langsomt, og udbetalingen af midler kom først rigtigt i gang i 2000. I 2004 og 2005 vedrørte henholdsvis omkring 40 % og 30 % af de samlede udbetalinger stadig projekter/programmmer iværksat under MEDA I. Decentraliseringsprocessen har helt sikkert været en faktor, som har medvirket til at øge gennemførelseshastigheden og dermed de samlede udbetalinger til disse projekter. Der har derfor også været tale om en vis »indhentningseffekt«.

| c) | Som nævnt i punkt 19 anvender en større procentdel af de nye projekter/programmer under MEDA II budgetstøtteinstrumentet. Denne støtteform betyder normalt, at den første udbetaling kan foretages hurtigere, og at der kan udbetales større beløb, end det er tilfældet, når der er tale om traditionelle projekter. |
| --- | --- |

c)

Som nævnt i punkt 19 anvender en større procentdel af de nye projekter/programmer under MEDA II budgetstøtteinstrumentet. Denne støtteform betyder normalt, at den første udbetaling kan foretages hurtigere, og at der kan udbetales større beløb, end det er tilfældet, når der er tale om traditionelle projekter.

| 39. | Denne generelt positive vurdering betyder ikke, at gennemførelsen altid foregår problemfrit. Problemer i forbindelse med indkøb er den største årsag til forsinkelser i gennemførelsen. Praktisk talt alle de reviderede projekter/programmer, der omfatter en indkøbsdel (indkøb af arbejdsydelser, leverancer eller tjenesteydelser), har af mange forskellige årsager været ude for problemer og i mange tilfælde forsinkelser i relation til denne del. Mange udbud har måttet annulleres, og der har måttet arrangeres et nyt, fordi der ikke var indsendt nok teknisk gyldige tilbud. Indkøbsprocedurerne betragtes generelt som komplicerede, og de lokale projektforvaltningsenheder og tilbudsgivere er ikke altid fuldt ud fortrolige med dem. I Egypten havde de små lokale tilbudsgivere f.eks. problemer med at overholde de administrative krav, fordi alle udbudsdokumenterne var på engelsk. Reglen om, at leverancer skal have oprindelse i Europa eller i Middelhavsområdet, giver også jævntligt problemer, særlig når der er tale om edb eller elektronisk udstyr. |
| --- | --- |

39.

Denne generelt positive vurdering betyder ikke, at gennemførelsen altid foregår problemfrit. Problemer i forbindelse med indkøb er den største årsag til forsinkelser i gennemførelsen. Praktisk talt alle de reviderede projekter/programmer, der omfatter en indkøbsdel (indkøb af arbejdsydelser, leverancer eller tjenesteydelser), har af mange forskellige årsager været ude for problemer og i mange tilfælde forsinkelser i relation til denne del. Mange udbud har måttet annulleres, og der har måttet arrangeres et nyt, fordi der ikke var indsendt nok teknisk gyldige tilbud. Indkøbsprocedurerne betragtes generelt som komplicerede, og de lokale projektforvaltningsenheder og tilbudsgivere er ikke altid fuldt ud fortrolige med dem. I Egypten havde de små lokale tilbudsgivere f.eks. problemer med at overholde de administrative krav, fordi alle udbudsdokumenterne var på engelsk. Reglen om, at leverancer skal have oprindelse i Europa eller i Middelhavsområdet, giver også jævntligt problemer, særlig når der er tale om edb eller elektronisk udstyr.

| 40. | Revisionen viste, at de ansatte i delegationerne med deres særlige kvalifikationer inden for finansforvaltning og kontraktindgåelse som følge af decentraliseringen nu kan spille og spiller en vigtig rolle på stedet, idet de hjælper projektlederne og de lokale administrationer med at klare de proceduremæssige aspekter i forbindelse med indkøb. Revisorerne konstaterede f.eks, at delegationen i Marokko nu arrangerer informationsmøder, før der indledes en udbudsprocedure, og at den har ydet støtte til mange forskellige berørte parter i forskellige faser af proceduren. I et projekt i Egypten indgik der et større byggeri, og her hjalp delegationen også med til at overvåge udbudsproceduren og give vejledning. Var dette ikke sket, var byggeriet måske blevet aflyst, fordi der ikke var ret meget tid tilbage i den resterende projektperiode. Delegationen i Egypten var endvidere i gang med at undersøge, om det var muligt at få udbudsdokumenterne oversat til arabisk. |
| --- | --- |

40.

Revisionen viste, at de ansatte i delegationerne med deres særlige kvalifikationer inden for finansforvaltning og kontraktindgåelse som følge af decentraliseringen nu kan spille og spiller en vigtig rolle på stedet, idet de hjælper projektlederne og de lokale administrationer med at klare de proceduremæssige aspekter i forbindelse med indkøb. Revisorerne konstaterede f.eks, at delegationen i Marokko nu arrangerer informationsmøder, før der indledes en udbudsprocedure, og at den har ydet støtte til mange forskellige berørte parter i forskellige faser af proceduren. I et projekt i Egypten indgik der et større byggeri, og her hjalp delegationen også med til at overvåge udbudsproceduren og give vejledning. Var dette ikke sket, var byggeriet måske blevet aflyst, fordi der ikke var ret meget tid tilbage i den resterende projektperiode. Delegationen i Egypten var endvidere i gang med at undersøge, om det var muligt at få udbudsdokumenterne oversat til arabisk.

| 41. | For de fleste MEDA II-projekter gælder den såkaldte D+3-regel, som betyder, at kontrakter om anlægsarbejder, leverancer eller tjenesteydelser skal indgås senest tre år efter, at budgetforpligtelsen er indgået (19). På det tidspunkt, hvor revisionen blev foretaget, skulle gennemførelsen af flere nye projekter, hvori der indgik en betydelig indkøbsdel og/eller indkaldelse af forslag, til at begynde. Som følge af D+3-reglen er det begrænset, hvor lang tid disse projekter nu har tilbage til at gennemføre disse aktiviteter. |
| --- | --- |

41.

For de fleste MEDA II-projekter gælder den såkaldte D+3-regel, som betyder, at kontrakter om anlægsarbejder, leverancer eller tjenesteydelser skal indgås senest tre år efter, at budgetforpligtelsen er indgået (19). På det tidspunkt, hvor revisionen blev foretaget, skulle gennemførelsen af flere nye projekter, hvori der indgik en betydelig indkøbsdel og/eller indkaldelse af forslag, til at begynde. Som følge af D+3-reglen er det begrænset, hvor lang tid disse projekter nu har tilbage til at gennemføre disse aktiviteter.

Overvågningen og evalueringen er blevet mere systematisk

| 42. | EF-delegationerne og andre (Verdensbanken og IMF) foretager systematiske vurderinger på makroniveau (f.eks. kvartalsvise makroøkonomiske rapporter, regelmæssige handelsrapporter og vurderinger med henblik på budgetstøtteprogrammer). Til udarbejdelsen af disse vurderinger anvendes der makroøkonomiske standardindikatorer, men det er vanskeligt at bedømme effekten af Kommissionens egen støtte på dette niveau. |
| --- | --- |

42.

EF-delegationerne og andre (Verdensbanken og IMF) foretager systematiske vurderinger på makroniveau (f.eks. kvartalsvise makroøkonomiske rapporter, regelmæssige handelsrapporter og vurderinger med henblik på budgetstøtteprogrammer). Til udarbejdelsen af disse vurderinger anvendes der makroøkonomiske standardindikatorer, men det er vanskeligt at bedømme effekten af Kommissionens egen støtte på dette niveau.

| 43. | Det er også meget vanskeligt at vurdere effekten af Kommissionens støtte i forhold til EU's strategiske målsætninger som defineret i de enkelte landestrategipapirer (LSP), navnlig når beskrivelsen af disse målsætninger er formuleret ret generelt, f.eks. at støtte en bæredygtig og afbalanceret socioøkonomisk udvikling, og når der ikke er fastsat nogen konkrete indikatorer for de resultater, der skal opnås. |
| --- | --- |

43.

Det er også meget vanskeligt at vurdere effekten af Kommissionens støtte i forhold til EU's strategiske målsætninger som defineret i de enkelte landestrategipapirer (LSP), navnlig når beskrivelsen af disse målsætninger er formuleret ret generelt, f.eks. at støtte en bæredygtig og afbalanceret socioøkonomisk udvikling, og når der ikke er fastsat nogen konkrete indikatorer for de resultater, der skal opnås.

| 44. | Det meste af Kommissionens overvågning foregår på de enkelte projekters/programmers niveau, hvor der ofte anvendes logiske rammer til systematisk overvågning og evaluering. Ordningen med eksterne overvågningsbesøg dækker nu de fleste projekter/programmer og betyder, at der regelmæssigt foretages en ekstern vurdering af projekternes design, resultater, virkning og chancer for bæredygtighed. Der foretages også systematiske midtvejs- og slutevalueringer af de fleste projekter/programmer. |
| --- | --- |

44.

Det meste af Kommissionens overvågning foregår på de enkelte projekters/programmers niveau, hvor der ofte anvendes logiske rammer til systematisk overvågning og evaluering. Ordningen med eksterne overvågningsbesøg dækker nu de fleste projekter/programmer og betyder, at der regelmæssigt foretages en ekstern vurdering af projekternes design, resultater, virkning og chancer for bæredygtighed. Der foretages også systematiske midtvejs- og slutevalueringer af de fleste projekter/programmer.

| 45. | Et godt initiativ har været at evaluere de enkelte landestrategier, som det blev gjort for Marokko i 2003 og for Egypten i 2004. Det har givet nyttige oplysninger, som vil kunne tages i betragtning, når de næste landestrategipapirer og vejledende planer skal udarbejdes. Indtil videre er der imidlertid kun foretaget en sådan evaluering for disse to lande. |
| --- | --- |

45.

Et godt initiativ har været at evaluere de enkelte landestrategier, som det blev gjort for Marokko i 2003 og for Egypten i 2004. Det har givet nyttige oplysninger, som vil kunne tages i betragtning, når de næste landestrategipapirer og vejledende planer skal udarbejdes. Indtil videre er der imidlertid kun foretaget en sådan evaluering for disse to lande.

| 46. | I henhold til MEDA-forordningen skal Kommissionen evaluere programmet hvert tredje år. I begyndelsen af 2004 bestilte Kommissionen derfor en midtvejsevaluering af MEDA II-programmet, og der blev udarbejdet en endelig rapport i juli 2005 (20). Den endelige evaluering af MEDA-programmet er nu planlagt til andet halvår af 2007. |
| --- | --- |

46.

I henhold til MEDA-forordningen skal Kommissionen evaluere programmet hvert tredje år. I begyndelsen af 2004 bestilte Kommissionen derfor en midtvejsevaluering af MEDA II-programmet, og der blev udarbejdet en endelig rapport i juli 2005 (20). Den endelige evaluering af MEDA-programmet er nu planlagt til andet halvår af 2007.

| 47. | Hovedkonklusionerne af undersøgelsen, som på de fleste områder generelt stemmer overens med resultaterne af Rettens revision, er:






  a) | MEDA-programmets relevans som Fællesskabets instrument til ydelse af bistand som led i Barcelona-processen og de bilaterale associeringsaftaler bedømmes som tilfredsstillende. Programmets relevans er i MEDA II-perioden øget i forhold til MEDA I-perioden |
| --- | --- | --- |

47.

Hovedkonklusionerne af undersøgelsen, som på de fleste områder generelt stemmer overens med resultaterne af Rettens revision, er:

a)

MEDA-programmets relevans som Fællesskabets instrument til ydelse af bistand som led i Barcelona-processen og de bilaterale associeringsaftaler bedømmes som tilfredsstillende. Programmets relevans er i MEDA II-perioden øget i forhold til MEDA I-perioden

| b) | MEDA-forvaltningens og gennemførelsesordningernes effektivitet og produktivitet er ved at blive bedre, men er stadig ikke fuldt ud tilfredsstillende. |
| --- | --- |

b)

MEDA-forvaltningens og gennemførelsesordningernes effektivitet og produktivitet er ved at blive bedre, men er stadig ikke fuldt ud tilfredsstillende.

Der gøres nu en større indsats med henblik på donorsamordning

| 48. | Revisionen viste, at delegationerne i de tre lande alle deltager rimeligt aktivt i samordningen både med andre donorer og med modtagermyndighederne. Det skyldes utvivlsomt, at personalekapaciteten er øget som led i decentraliseringsprocessen. I alle de berørte lande blev der regelmæssigt afholdt møder mellem Kommissionens delegationer og repræsentanter for EU-medlemsstaterne. På samme måde afholdes der møder i donorgruppen, som opdeles i tematiske undergrupper, hvor Kommissionens delegationer ofte spiller en aktiv rolle ved at påtage sig formandskabet for en eller flere af sådanne donorgrupper alt efter de specifikke interesseområder. |
| --- | --- |

48.

Revisionen viste, at delegationerne i de tre lande alle deltager rimeligt aktivt i samordningen både med andre donorer og med modtagermyndighederne. Det skyldes utvivlsomt, at personalekapaciteten er øget som led i decentraliseringsprocessen. I alle de berørte lande blev der regelmæssigt afholdt møder mellem Kommissionens delegationer og repræsentanter for EU-medlemsstaterne. På samme måde afholdes der møder i donorgruppen, som opdeles i tematiske undergrupper, hvor Kommissionens delegationer ofte spiller en aktiv rolle ved at påtage sig formandskabet for en eller flere af sådanne donorgrupper alt efter de specifikke interesseområder.

| 49. | Indtil videre består mange af samordningsaktiviteterne hovedsagelig i udveksling og kompilering af oplysninger om de enkelte donorinterventioner, og det vil stadig i høj grad være muligt at gøre en indsats for at øge samordningen på områder som programmering, gennemførelse, overvågning og evaluering. Delegationerne har imidlertid taget flere initiativer med henblik på at udvikle donorsamordningen og harmoniseringen yderligere. |
| --- | --- |

49.

Indtil videre består mange af samordningsaktiviteterne hovedsagelig i udveksling og kompilering af oplysninger om de enkelte donorinterventioner, og det vil stadig i høj grad være muligt at gøre en indsats for at øge samordningen på områder som programmering, gennemførelse, overvågning og evaluering. Delegationerne har imidlertid taget flere initiativer med henblik på at udvikle donorsamordningen og harmoniseringen yderligere.

KONKLUSIONER

MEDA-programmets bidrag

| 50. | Den støtte, EF yder gennem MEDA-programmet til økonomiske reformer og social udvikling i Middelhavspartnerlandene, har været relevant i forhold til de berørte landes specifikke behov og de mål, der er opstillet for Euro-Middelhavspartnerskabet. I to lande, Egypten og Jordan, har støtten klart været koncentreret om et begrænset antal sektorer, mens dette ikke var tilfældet i Marokko. Eftersom de nye handlingsplaner under den europæiske naboskabspolitik dækker alle samarbejdsområder, vil det blive nødvendigt, at støtten koncentreres yderligere i landeprogrammeringsdokumenterne. Kommissionen har fremmet ejerskab ved i stigende grad at anvende budgetstøtte, men det vil stadig være nødvendigt at yde støtte til projekter i de tilfælde, hvor der er behov for en mere specifik og målrettet form for bistand. Der indgår systematisk kapacitetsopbygningsforanstaltninger i aktionerne (jf. punkt 12-26). |
| --- | --- |

50.

Den støtte, EF yder gennem MEDA-programmet til økonomiske reformer og social udvikling i Middelhavspartnerlandene, har været relevant i forhold til de berørte landes specifikke behov og de mål, der er opstillet for Euro-Middelhavspartnerskabet. I to lande, Egypten og Jordan, har støtten klart været koncentreret om et begrænset antal sektorer, mens dette ikke var tilfældet i Marokko. Eftersom de nye handlingsplaner under den europæiske naboskabspolitik dækker alle samarbejdsområder, vil det blive nødvendigt, at støtten koncentreres yderligere i landeprogrammeringsdokumenterne. Kommissionen har fremmet ejerskab ved i stigende grad at anvende budgetstøtte, men det vil stadig være nødvendigt at yde støtte til projekter i de tilfælde, hvor der er behov for en mere specifik og målrettet form for bistand. Der indgår systematisk kapacitetsopbygningsforanstaltninger i aktionerne (jf. punkt 12-26).

| 51. | De samlede resultater efter mere end ti år med MEDA har indtil videre været ret begrænsede, eftersom mange af de første projekter startede langsomt, måtte forlænges og endnu ikke er fuldførte, og for de fleste af MEDA II-projekterne er det endnu for tidligt til, at man kan vurdere de potentielle resultater (jf. punkt 27-30). |
| --- | --- |

51.

De samlede resultater efter mere end ti år med MEDA har indtil videre været ret begrænsede, eftersom mange af de første projekter startede langsomt, måtte forlænges og endnu ikke er fuldførte, og for de fleste af MEDA II-projekterne er det endnu for tidligt til, at man kan vurdere de potentielle resultater (jf. punkt 27-30).

| 52. | Selv om der i alt er et betragteligt beløb til rådighed i MEDA-midler, skal EF-støttens effekt i de fleste af MEDA-landene ikke så meget ses i forhold til omfanget af midler, men mere i forsøget på at tage fat på følsomme politiske reformspørgsmål og støtte de fattigere dele af befolkningen, og det gør, at effekten er vanskelig at kvantificere (jf. punkt 31 og 43). |
| --- | --- |

52.

Selv om der i alt er et betragteligt beløb til rådighed i MEDA-midler, skal EF-støttens effekt i de fleste af MEDA-landene ikke så meget ses i forhold til omfanget af midler, men mere i forsøget på at tage fat på følsomme politiske reformspørgsmål og støtte de fattigere dele af befolkningen, og det gør, at effekten er vanskelig at kvantificere (jf. punkt 31 og 43).

Kommissionens forvaltning

| 53. | Kommissionens forvaltning af MEDA-programmet er klart blevet bedre, end det var tilfældet i begyndelsen, og kan nu betragtes som tilfredsstillende, når der tages hensyn til de proceduremæssige og eksterne bindinger, den er underlagt. Kommissionens arbejde på at forbedre programmeringen har betydet, at ressourcerne nu fordeles mere ligeligt over tid, forberedelsesperioderne er blevet kortere, og de samlede udbetalinger er steget til et markant højere niveau, end det var tilfældet i den første MEDA-periode (jf. punkt 32-37). |
| --- | --- |

53.

Kommissionens forvaltning af MEDA-programmet er klart blevet bedre, end det var tilfældet i begyndelsen, og kan nu betragtes som tilfredsstillende, når der tages hensyn til de proceduremæssige og eksterne bindinger, den er underlagt. Kommissionens arbejde på at forbedre programmeringen har betydet, at ressourcerne nu fordeles mere ligeligt over tid, forberedelsesperioderne er blevet kortere, og de samlede udbetalinger er steget til et markant højere niveau, end det var tilfældet i den første MEDA-periode (jf. punkt 32-37).

| 54. | Medvirkende faktorer til disse forbedringer er: en generel stigning af antallet af projekter/programmer under gennemførelse, budgetstøttens større andel i det samlede program og den generelt positive effekt, som decentraliseringsprocessen har haft på delegationernes forberedelse og gennemførelse af projekterne (jf. punkt 38). |
| --- | --- |

54.

Medvirkende faktorer til disse forbedringer er: en generel stigning af antallet af projekter/programmer under gennemførelse, budgetstøttens større andel i det samlede program og den generelt positive effekt, som decentraliseringsprocessen har haft på delegationernes forberedelse og gennemførelse af projekterne (jf. punkt 38).

| 55. | Den mest almindelige årsag til forsinkelser i gennemførelsen er fortsat problemer i forbindelse med indkøb, selv om delegationerne aktivt har arbejdet på at finde frem til, hvordan sådanne problemer kan undgås (jf. punkt 39-40). |
| --- | --- |

55.

Den mest almindelige årsag til forsinkelser i gennemførelsen er fortsat problemer i forbindelse med indkøb, selv om delegationerne aktivt har arbejdet på at finde frem til, hvordan sådanne problemer kan undgås (jf. punkt 39-40).

| 56. | I sin forvaltning af MEDA-programmet har Kommissionen udvist både tålmodighed og fleksibilitet ved, når det har været nødvendigt, at give tilladelse til forlængelser og til ændringer i projektets design, og derfor har MEDA I-projekterne og programmerne generelt opnået eller vil i sidste ende opnå tilfredsstillende resultater. Den såkaldte D+3-regel, som har været gældende for projekterne siden 2003, vil måske gøre det umuligt at bevare et sådant engagement og en sådan fleksibilitet og dermed mindske chancerne for, at arbejdet på at indføre økonomiske reformer og bidrage til social udvikling vil kunne give bæredygtige resultater (jf. punkt 29, 30 og 41). |
| --- | --- |

56.

I sin forvaltning af MEDA-programmet har Kommissionen udvist både tålmodighed og fleksibilitet ved, når det har været nødvendigt, at give tilladelse til forlængelser og til ændringer i projektets design, og derfor har MEDA I-projekterne og programmerne generelt opnået eller vil i sidste ende opnå tilfredsstillende resultater. Den såkaldte D+3-regel, som har været gældende for projekterne siden 2003, vil måske gøre det umuligt at bevare et sådant engagement og en sådan fleksibilitet og dermed mindske chancerne for, at arbejdet på at indføre økonomiske reformer og bidrage til social udvikling vil kunne give bæredygtige resultater (jf. punkt 29, 30 og 41).

| 57. | Andre forbedringer i Kommissionens samlede projektforvaltning er mere systematisk overvågning og evaluering og en mere intensiv dialog og samordning mellem delegationerne og de lokale modparter og andre donorer (jf. punkt 42-49). |
| --- | --- |

57.

Andre forbedringer i Kommissionens samlede projektforvaltning er mere systematisk overvågning og evaluering og en mere intensiv dialog og samordning mellem delegationerne og de lokale modparter og andre donorer (jf. punkt 42-49).

ANBEFALINGER

| 58. | Når MEDA-forordningen udløber med udgangen af 2006, og det nye europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument får virkning i 2007, bør Kommissionen:






  — | sørge for en gnidningsløs og hurtig overgang til de nye landeprogrammer, så man undgår negative konsekvenser for den fremtidige gennemførelse; definere sine strategiske mål mere klart i de nye landeprogrammeringsdokumenter og opstille egnede indikatorer, så man bedre kan overvåge projekterne og evaluere deres effekt |
| --- | --- | --- |

58.

Når MEDA-forordningen udløber med udgangen af 2006, og det nye europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument får virkning i 2007, bør Kommissionen:

—

sørge for en gnidningsløs og hurtig overgang til de nye landeprogrammer, så man undgår negative konsekvenser for den fremtidige gennemførelse; definere sine strategiske mål mere klart i de nye landeprogrammeringsdokumenter og opstille egnede indikatorer, så man bedre kan overvåge projekterne og evaluere deres effekt

| — | fortsat koncentrere sin støtte om et begrænset antal interventionsområder, så der sikres kohærens, og programmerne forbliver overskuelige |
| --- | --- |

—

fortsat koncentrere sin støtte om et begrænset antal interventionsområder, så der sikres kohærens, og programmerne forbliver overskuelige

| — | fortsætte arbejdet med at finde frem til bedste praksis med hensyn til projektforvaltning, så man undgår forsinkelser; på området indkøb vil der f.eks. kunne gøres en større indsats med hensyn til kapacitetsopbygning ved, hvor det er muligt, at forenkle indkøbsprocedurerne og lade de nationale myndigheder stå for en større del af forvaltningen af projekterne. |
| --- | --- |

—

fortsætte arbejdet med at finde frem til bedste praksis med hensyn til projektforvaltning, så man undgår forsinkelser; på området indkøb vil der f.eks. kunne gøres en større indsats med hensyn til kapacitetsopbygning ved, hvor det er muligt, at forenkle indkøbsprocedurerne og lade de nationale myndigheder stå for en større del af forvaltningen af projekterne.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 31. maj 2006.

På Revisionsrettens vegne

Hubert WEBER

Formand

---

(1)  Partnerlandene i 1995 var: Marokko, Algeriet, Tunesien, Egypten, Israel, Jordan, Den Palæstinensiske Myndighed, Libanon, Syrien, Tyrkiet, Cypern og Malta. Af disse modtager Cypern, Malta og Tyrkiet ikke længere bilateral bistand over MEDA, eftersom Cypern og Malta er blevet medlemmer af EU, mens Tyrkiet modtager en særlig førtiltrædelsesstøtte. Israels nationalindkomst betragtes som for høj til, at landet kan være berettiget til bilateral bistand. Alle fire lande kan stadig drage fordel af det regionale MEDA-program.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de økonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavspartnerskabet (EFT L 189 af 30.7.1996, s. 1). Ordet MEDA kommer egentlig fra det franske »mesures d'accompagnement«, men i praksis og også i denne beretning er det programmet som helhed, der kaldes MEDA. Forordning (EF) nr. 1488/96, som dækkede perioden 1995-1999, er senere blevet ændret og udvidet med forordning (EF) nr. 2698/2000, som dækker perioden 2000-2006, og de to perioder og de respektive programmer betegnes nu også henholdsvis MEDA I og MEDA II.

2

(3)  EFT L 311 af 12.12.2000, s. 1.

3

(4)  I perioden 1979-1995 var det finansielle og tekniske samarbejde med Middelhavslandene baseret på en række bilaterale finansprotokoller.

4

(5)  I den første MEDA-forordning er det fastsat, at Fællesskabet støtter de bestræbelser, som middelhavspartnerne vil gøre for at reformere deres økonomiske og sociale strukturer og for at afbøde eventuelle negative følger af den økonomiske udvikling. I MEDA II blev der tilføjet et nyt område, nemlig at forbedre betingelserne for de mest ugunstigt stillede grupper. I bilag II til MEDA-forordningen er der en detaljeret liste over mulige støtteforanstaltninger.

5

(6)  Til illustration heraf kan nævnes, at antallet af projekter/programmer godkendt under MEDA I (støtte til EIB-interventioner ikke medregnet) for Egyptens vedkommende var 4, for Jordans 6 og for Marokkos 26. For MEDA II-perioden indtil 2005 er tallene for Egyptens vedkommende 14, for Jordans 8 og for Marokkos 19.

6

(7)  Handlingsplanerne for Marokko og Jordan, som allerede er blevet vedtaget, omfatter henholdsvis 85 og 68 forskellige aktioner, der skal iværksættes.

7

(8)  Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling: DAC Principles for Effective Aid, 1992.

8

(9)  Jf. også særberetning nr. 2/2005 om budgetstøtten over EUF til AVS-landene: Kommissionens forvaltning af støtten til reform af de offentlige finanser (EUT C 249 af 7.10.2005).

9

(10)  Tabel 2.3 i rapporten fra midtvejsevalueringen viser, at når MEDA I- og MEDA II-perioden sammenlignes, er budgetstøttens andel steget fra 29 % til 40 %, mens projektstøttens andel er faldet fra 53 % til 35 %. Den resterende støtte gik til regionale projekter og EIB-aktiviteter.

10

(11)  Som eksempler kan nævnes erhvervsuddannelsesprojektet i Marokko, Trade Enhancement-programmet i Egypten, den institutionelle støtte til myndigheden for den særlige økonomiske zone i Akaba i Jordan, og støtten til gennemførelsen af associeringsaftalen i alle tre lande.

11

(12)  På tidspunktet for revisionen var tre af de fire MEDA I-programmer i Egypten (sundhed, uddannelse og industriel modernisering) for eksempel stadig under gennemførelse, og projekterne var blevet forlænget.

12

(13)  Jf. »Evaluation of the European Commission's Country Strategy for Egypt«, bind 1, endelig beretning, februar 2004, punkt 2.3; og: »Evaluation de la Stratégie de la Commission européenne pour le Maroc«, endelig beretning, juli 2003, punkt 4.1.

13

(14)  I midtvejsevalueringen af MEDA II er der data kompileret af EuropeAid, som viser, at et af trinene i den samlede forberedelsesproces, nemlig den tid, der går fra der træffes afgørelse om finansiering, og til finansieringsaftalen underskrives, er blevet forkortet fra gennemsnitligt ca. ti måneder i perioden 1995-1999 til ca. seks måneder i perioden 2000-2004.

14

(15)  Sådanne ændringer er f.eks. oprettelsen af EuropeAid, oprettelsen af kvalitetsstøttegrupper i EuropeAid og udarbejdelsen af retningslinjer og standardformater for projektdokumenter.

15

(16)  Som eksempel herpå kan nævnes Trade Enhancement-programmet, del A, i Egypten, hvor der gik omkring to år, og projektet Support for Regulatory Reform and Privatisation i Jordan, hvor TB-kontrakterne først blev underskrevet tre år efter, at finansieringsaftalen var underskrevet.

16

(17)  Det såkaldte RAL (reste à liquider).

17

(18)  Jf. midtvejsevalueringen, punkt 6.2.

18

(19)  Jf. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), artikel 166.

19

(20)  Mid-term evaluation of the MEDA II-programme. Final report. Rotterdam, 18. juli 2005.

20

---

BILAG I

MEDA: FORPLIGTELSER/UDBETALINGER 1995-2005

| (millioner euro) |
| --- |
| | 1995-1999 | 2000-2005 | 1995-2005 |
| Forpligtelser | Udbetalinger | Forpligtelser | Udbetalinger | Forpligtelser | Udbetalinger |
| Bilateralt |
| Algeriet | 164 | 30 | 273 | 114 | 437 | 144 |
| Vestbredden/Gaza | 111 | 59 | 430 | 421 | 541 | 480 |
| Egypten | 686 | 157 | 463 | 493 | 1 150 | 650 |
| Jordan | 254 | 108 | 262 | 285 | 516 | 393 |
| Libanon | 182 | 1 | 101 | 131 | 283 | 132 |
| Marokko | 660 | 128 | 812 | 656 | 1 472 | 783 |
| Syrien | 101 | 0 | 158 | 64 | 259 | 64 |
| Tunesien | 428 | 168 | 447 | 400 | 875 | 568 |
| Bilateralt i alt | 2 586 | 651 | 2 946 | 2 564 | 5 533 | 3 214 |
| Regionalt | 471 | 223 | 884 | 606 | 1 355 | 829 |
| I alt | 3 057 | 874 | 3 831 | 3 169 | 6 888 | 4 043 |
| Samlet disponibelt beløb under MEDA I + II = 3 424 + 5 350 = 8 774 millioner euro. Heraf blev der indgået forpligtelser for ca. 852 millioner euro til Tyrkiet i perioden 1996-2002 (mindre afvigelser skyldes afrunding). |
| Kilde: EuropeAid. |

(millioner euro)

1995-1999

2000-2005

1995-2005

Forpligtelser

Udbetalinger

Forpligtelser

Udbetalinger

Forpligtelser

Udbetalinger

Bilateralt

Algeriet

164

30

273

114

437

144

Vestbredden/Gaza

111

59

430

421

541

480

Egypten

686

157

463

493

1 150

650

Jordan

254

108

262

285

516

393

Libanon

182

1

101

131

283

132

Marokko

660

128

812

656

1 472

783

Syrien

101

0

158

64

259

64

Tunesien

428

168

447

400

875

568

Bilateralt i alt

2 586

651

2 946

2 564

5 533

3 214

Regionalt

471

223

884

606

1 355

829

I alt

3 057

874

3 831

3 169

6 888

4 043

Samlet disponibelt beløb under MEDA I + II = 3 424 + 5 350 = 8 774 millioner euro. Heraf blev der indgået forpligtelser for ca. 852 millioner euro til Tyrkiet i perioden 1996-2002 (mindre afvigelser skyldes afrunding).

Kilde: EuropeAid.

---

BILAG II

PROJEKTER/PROGRAMMER OMFATTET AF REVISIONEN

EGYPTEN

| Navn | Interventionstype | Stilling ultimo 2005 | Finansieringsafgørelser vedtaget år | Tildelt beløb
  (millioner euro) | Udbetalt beløb (1)

  (millioner euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (forpligtelser i alt: 686 millioner euro) |
| Education Enhancement Programme (EEP) | Blandet | Under gennemførelse | 1997 | 100 | 85 |
| Industrial Modernisation Programme (IMP) | Blandet | Under gennemførelse | 1998 | 250 | 220 |
| Health Sector Reform Programme (HSRP) | Blandet | Under gennemførelse | 1998 | 110 | 56 |
| MEDA I i alt | | | | 460 | 361 |
| MEDA II

  (forpligtelser i alt indtil 2005: 463 millioner euro) |
| Trade Enhancement Programme — A (TEP-A) | Projekt | Under gennemførelse | 2002 | 20 | 7 |
| Trade Enhancement Programme — B (TEP-B) | Budgetstøtte | Under gennemførelse | 2003 | 40 | 20 |
| Trade Enhancement Programme — C (TEP-C) | Projekt | Under gennemførelse | 2003 | 6 | 1 |
| Financial and Investment Sector Cooperation — agricultural component (FISC Rural) | Projekt | Under gennemførelse | 2003 | 18 | 0 |
| Social Development and Civil Society: Children at Risk | Projekt | Under gennemførelse | 2003 | 20 | 1 |
| South Sinai Regional Development Programme | Projekt | Under gennemførelse | 2004 | 64 | 0 |
| Spinning and Weaving Sector Support Programme | Budgetstøtte | Under gennemførelse | 2004 | 80 | 20 |
| MEDA II i alt | | | | 248 | 49 |

Navn

Interventionstype

Stilling ultimo 2005

Finansieringsafgørelser vedtaget år

Tildelt beløb

(millioner euro)

Udbetalt beløb (1)

(millioner euro)

MEDA I

(forpligtelser i alt: 686 millioner euro)

Education Enhancement Programme (EEP)

Blandet

Under gennemførelse

1997

100

85

Industrial Modernisation Programme (IMP)

Blandet

Under gennemførelse

1998

250

220

Health Sector Reform Programme (HSRP)

Blandet

Under gennemførelse

1998

110

56

MEDA I i alt

460

361

MEDA II

(forpligtelser i alt indtil 2005: 463 millioner euro)

Trade Enhancement Programme — A (TEP-A)

Projekt

Under gennemførelse

2002

20

7

Trade Enhancement Programme — B (TEP-B)

Budgetstøtte

Under gennemførelse

2003

40

20

Trade Enhancement Programme — C (TEP-C)

Projekt

Under gennemførelse

2003

6

1

Financial and Investment Sector Cooperation — agricultural component (FISC Rural)

Projekt

Under gennemførelse

2003

18

0

Social Development and Civil Society: Children at Risk

Projekt

Under gennemførelse

2003

20

1

South Sinai Regional Development Programme

Projekt

Under gennemførelse

2004

64

0

Spinning and Weaving Sector Support Programme

Budgetstøtte

Under gennemførelse

2004

80

20

MEDA II i alt

248

49

JORDAN

| Navn | Interventionstype | Stilling ultimo 2005 | Finansieringsafgørelser vedtaget i år | Tildelt beløb
  (millioner euro) | Udbetalt beløb (2)

  (millioner euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (forpligtelser i alt: 254 millioner euro) |
| Industrial Modernisation Programme (IMP) (supplerende forpligtelse indgået i 2003: 5 millioner euro) | Projekt | Under gennemførelse | 1999 | 40 | 34 |
| Project Management Unit (PMU) for the Greater Amman Water Sector Improvement Programme (supplerende forpligtelse indgået i 2003: 2 millioner euro) | Projekt | Under gennemførelse | 1999 | 5 | 5 |
| Protection and Promotion of Cultural Heritage in the Hashemite Kingdom of Jordan | Projekt | Under gennemførelse | 1999 | 4 | 1 |
| Udvalgte MEDA I-projekter i alt | | | | 49 | 40 |
| MEDA II

  (forpligtelser i alt indtil 2005: 262 millioner euro) |
| Support for Regulatory Reform and Privatisation (SRRP) | Projekt | Under gennemførelse | 2001 | 20 | 5 |
| Support to the implementation of the association agreement (SAAP I) | Projekt | Under gennemførelse | 2002 | 20 | 13 |
| Institutional Support to Aqaba Special Economic Zone Authority (AZESA) | Projekt | Under gennemførelse | 2002 | 10 | 3 |
| Structural Adjustment Facility III — SAF III | Budgetstøtte | Under gennemførelse | 2002 | 60 | 60 |
| Support to Poverty Reduction through Local Development — Jordan | Budgetstøtte | Under gennemførelse | 2004 | 30 | 6 |
| Udvalgte MEDA II-projekter i alt | | | | 140 | 87 |

Navn

Interventionstype

Stilling ultimo 2005

Finansieringsafgørelser vedtaget i år

Tildelt beløb

(millioner euro)

Udbetalt beløb (2)

(millioner euro)

MEDA I

(forpligtelser i alt: 254 millioner euro)

Industrial Modernisation Programme (IMP) (supplerende forpligtelse indgået i 2003: 5 millioner euro)

Projekt

Under gennemførelse

1999

40

34

Project Management Unit (PMU) for the Greater Amman Water Sector Improvement Programme (supplerende forpligtelse indgået i 2003: 2 millioner euro)

Projekt

Under gennemførelse

1999

5

5

Protection and Promotion of Cultural Heritage in the Hashemite Kingdom of Jordan

Projekt

Under gennemførelse

1999

4

1

Udvalgte MEDA I-projekter i alt

49

40

MEDA II

(forpligtelser i alt indtil 2005: 262 millioner euro)

Support for Regulatory Reform and Privatisation (SRRP)

Projekt

Under gennemførelse

2001

20

5

Support to the implementation of the association agreement (SAAP I)

Projekt

Under gennemførelse

2002

20

13

Institutional Support to Aqaba Special Economic Zone Authority (AZESA)

Projekt

Under gennemførelse

2002

10

3

Structural Adjustment Facility III — SAF III

Budgetstøtte

Under gennemførelse

2002

60

60

Support to Poverty Reduction through Local Development — Jordan

Budgetstøtte

Under gennemførelse

2004

30

6

Udvalgte MEDA II-projekter i alt

140

87

MAROKKO

| Navn | Interventionstype | Stilling ultimo 2005 | Finansieringsafgørelser vedtaget år | Tildelt beløb
  (millioner euro) | Udbetalt beløb (3)

  (millioner euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (forpligtelser i alt: 660 millioner euro) |
| Appui à la mise à niveau de l'enseignement technique et de la formation professionnelle au Maroc | Projekt | Under gennemførelse | 1998 | 38 | 30 |
| Appui à la gestion du secteur de la santé (PAGSS) | Projekt | Under gennemførelse | 1998 | 20 | 10 |
| Appui aux institutions financières de garantie aux PME (PAIGAM) | Projekt | Under gennemførelse | 1998 | 30 | 27 |
| Eau et assainissement en milieu rural — PAGER | Projekt | Under gennemførelse | 1997 | 40 | 25 |
| Routes et pistes rurales au Nord du Maroc | Projekt | Afsluttet | 1997 | 30 | 27 |
| MEDA I i alt | | | | 158 | 119 |
| MEDA II

  (forpligtelser i alt indtil 2005: 812 millioner euro) |
| Développement rural et participatif dans le Moyen Atlas Central — KHENIFRA | Projekt | Under gennemførelse | 2000
  2005 | 9
  6 | 5 |
| Programme d’appui Budgétaire à la réforme du secteur des Transports au Maroc (PAB Transports) | Budgetstøtte | Under gennemførelse | 2003 | 96 | 76 |
| Programme d'appui à la réforme de l'Administration Publique au Maroc | Budgetstøtte | Under gennemførelse | 2004 | 79 | 60 |
| Appui à la mise en oeuvre de l'Accord d'Association | Projekt | Under gennemførelse | 2002 | 5 | 3 |
| MEDA II i alt | | | | 195 | 144 |

Navn

Interventionstype

Stilling ultimo 2005

Finansieringsafgørelser vedtaget år

Tildelt beløb

(millioner euro)

Udbetalt beløb (3)

(millioner euro)

MEDA I

(forpligtelser i alt: 660 millioner euro)

Appui à la mise à niveau de l'enseignement technique et de la formation professionnelle au Maroc

Projekt

Under gennemførelse

1998

38

30

Appui à la gestion du secteur de la santé (PAGSS)

Projekt

Under gennemførelse

1998

20

10

Appui aux institutions financières de garantie aux PME (PAIGAM)

Projekt

Under gennemførelse

1998

30

27

Eau et assainissement en milieu rural — PAGER

Projekt

Under gennemførelse

1997

40

25

Routes et pistes rurales au Nord du Maroc

Projekt

Afsluttet

1997

30

27

MEDA I i alt

158

119

MEDA II

(forpligtelser i alt indtil 2005: 812 millioner euro)

Développement rural et participatif dans le Moyen Atlas Central — KHENIFRA

Projekt

Under gennemførelse

2000

2005

9

6

5

Programme d’appui Budgétaire à la réforme du secteur des Transports au Maroc (PAB Transports)

Budgetstøtte

Under gennemførelse

2003

96

76

Programme d'appui à la réforme de l'Administration Publique au Maroc

Budgetstøtte

Under gennemførelse

2004

79

60

Appui à la mise en oeuvre de l'Accord d'Association

Projekt

Under gennemførelse

2002

5

3

MEDA II i alt

195

144

---

(1)  Beløb udbetalt indtil udgangen af 2005.

(2)  Beløb udbetalt indtil udgangen af 2005.

(3)  Beløb udbetalt indtil udgangen af 2005.

---

KOMMISSIONENS SVAR

RESUMÉ

| V. | Trods forsinkelser i starten af programmet, som delvis skyldtes, at lovrammerne for MEDA-I først lå klar på et sent stadium, er situationen under MEDA-II blevet forbedret betydeligt siden 2000. Det er dog stadig ikke muligt at måle de konkrete resultater fuldt ud, eftersom mange af projekterne endnu ikke er fuldført. EF's finansielle støtte til Middelhavspartnerlandene er begrænset i forhold til det offentliges samlede budget, men er ofte betydelig i forhold til det budget for socialpolitiske reformer, der er afsat til at opfylde grundlæggende behov. |
| --- | --- |

V.

Trods forsinkelser i starten af programmet, som delvis skyldtes, at lovrammerne for MEDA-I først lå klar på et sent stadium, er situationen under MEDA-II blevet forbedret betydeligt siden 2000. Det er dog stadig ikke muligt at måle de konkrete resultater fuldt ud, eftersom mange af projekterne endnu ikke er fuldført. EF's finansielle støtte til Middelhavspartnerlandene er begrænset i forhold til det offentliges samlede budget, men er ofte betydelig i forhold til det budget for socialpolitiske reformer, der er afsat til at opfylde grundlæggende behov.

| VI. | De forsinkelser, der undertiden er konstateret i forbindelse med gennemførelsen af projekter, skyldes ofte, at procedurereglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler skal overholdes. Ifølge reglerne kan det i gennemsnit tage fra 6 til 8 måneder, alt efter hvilke projekter der er tale om. Dette hænger sammen med, at principperne om lighed og ikke-forskelsbehandling skal overholdes meget nøje. Kommissionen har for nylig gjort en stor indsats for forenkling, som betød, at der blev udarbejdet en praktisk vejledning vedrørende procedurer for kontrakter i forbindelse med ekstern bistand, som trådte i kraft den 1. februar 2006. |
| --- | --- |

VI.

De forsinkelser, der undertiden er konstateret i forbindelse med gennemførelsen af projekter, skyldes ofte, at procedurereglerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler skal overholdes. Ifølge reglerne kan det i gennemsnit tage fra 6 til 8 måneder, alt efter hvilke projekter der er tale om. Dette hænger sammen med, at principperne om lighed og ikke-forskelsbehandling skal overholdes meget nøje. Kommissionen har for nylig gjort en stor indsats for forenkling, som betød, at der blev udarbejdet en praktisk vejledning vedrørende procedurer for kontrakter i forbindelse med ekstern bistand, som trådte i kraft den 1. februar 2006.

| VII. | (Første led) Kommissionen er enig i Rettens anbefaling. I forbindelse med programmeringen under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil de strategiske mål, der er defineret i landestrategipapirerne, blive fastlagt i overensstemmelse med handlingsplanerne.
  På programmeringsstadiet er indikatorerne almindeligvis forbundet med det offentliges tidsplan for reformer. Specifikke resultatindikatorer defineres i identifikationsfasen og danner grundlaget for overvågning og evaluering.
  (Andet led) Prioriteringer under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil blive defineret på grundlag af målene for den europæiske naboskabspolitik og prioriteringerne i handlingsplanen for denne politik. Kontinuiteten sikres ved at sætte fokus på reformer af politikker, lovgivning og regulering på udvalgte områder inden for politik, økonomi og sociale anliggender i partnerlandene. Der vil blive ydet støtte via et begrænset antal programmer.
  (Tredje led) Kommissionen prioriterer fortsat bestræbelserne for at finde bedste praksis i forbindelse med projektforvaltningen. Kommissionen vil fortsat arbejde for, at partnerlandene får en større rolle i udvælgelsen af de bedste samarbejdsinstrumenter og -aktiviteter. I forbindelse med gennemførelsen af projekter vil Kommissionen fortsætte med og eventuelt fremskynde overgangen fra traditionelle projekter til sektorstøtteaktiviteter såvel som øge samarbejdet med civilsamfundet. |
| --- | --- |

VII.

(Første led) Kommissionen er enig i Rettens anbefaling. I forbindelse med programmeringen under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil de strategiske mål, der er defineret i landestrategipapirerne, blive fastlagt i overensstemmelse med handlingsplanerne.

På programmeringsstadiet er indikatorerne almindeligvis forbundet med det offentliges tidsplan for reformer. Specifikke resultatindikatorer defineres i identifikationsfasen og danner grundlaget for overvågning og evaluering.

(Andet led) Prioriteringer under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil blive defineret på grundlag af målene for den europæiske naboskabspolitik og prioriteringerne i handlingsplanen for denne politik. Kontinuiteten sikres ved at sætte fokus på reformer af politikker, lovgivning og regulering på udvalgte områder inden for politik, økonomi og sociale anliggender i partnerlandene. Der vil blive ydet støtte via et begrænset antal programmer.

(Tredje led) Kommissionen prioriterer fortsat bestræbelserne for at finde bedste praksis i forbindelse med projektforvaltningen. Kommissionen vil fortsat arbejde for, at partnerlandene får en større rolle i udvælgelsen af de bedste samarbejdsinstrumenter og -aktiviteter. I forbindelse med gennemførelsen af projekter vil Kommissionen fortsætte med og eventuelt fremskynde overgangen fra traditionelle projekter til sektorstøtteaktiviteter såvel som øge samarbejdet med civilsamfundet.

BEMÆRKNINGER

| 15. | Kommissionen erkender, at støtten til Marokko har været fordelt på et større antal projekter end i Egypten og Jordan. Alligevel har MEDA-programmet i Marokko også været koncentreret, selv om man søgte at opfylde et bredere spektrum af anerkendte behov, der var enighed om. Den nye programmering bygger på erfaringer og resultater fra tidligere og skal specifikt fokusere på den sociale og økonomiske dimension, som der klart er henvist til i handlingsplanen. |
| --- | --- |

15.

Kommissionen erkender, at støtten til Marokko har været fordelt på et større antal projekter end i Egypten og Jordan. Alligevel har MEDA-programmet i Marokko også været koncentreret, selv om man søgte at opfylde et bredere spektrum af anerkendte behov, der var enighed om. Den nye programmering bygger på erfaringer og resultater fra tidligere og skal specifikt fokusere på den sociale og økonomiske dimension, som der klart er henvist til i handlingsplanen.

| 16. | Kommissionen bemærker sig Rettens forslag angående de kommende generationer af landestrategipapirer. Prioriteringerne under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil blive defineret på grundlag af målene for den europæiske naboskabspolitik og prioriteringerne i handlingsplanen for denne politik. Kontinuiteten sikres ved at sætte fokus på reformer af politikker, lovgivning og regulering på udvalgte områder inden for politik, økonomi og sociale anliggender i partnerlandene. Der vil blive ydet støtte via et begrænset antal programmer. |
| --- | --- |

16.

Kommissionen bemærker sig Rettens forslag angående de kommende generationer af landestrategipapirer. Prioriteringerne under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil blive defineret på grundlag af målene for den europæiske naboskabspolitik og prioriteringerne i handlingsplanen for denne politik. Kontinuiteten sikres ved at sætte fokus på reformer af politikker, lovgivning og regulering på udvalgte områder inden for politik, økonomi og sociale anliggender i partnerlandene. Der vil blive ydet støtte via et begrænset antal programmer.

| 26. | Se svaret til punkt 39. |
| --- | --- |

26.

Se svaret til punkt 39.

| 28. | Trods forsinkelser i starten af programmet, som delvis skyldtes, at lovrammerne for MEDA-I først lå klar på et sent stadium, er situationen under MEDA-II blevet forbedret betydeligt siden 2000. Det er dog stadig ikke muligt at måle de konkrete resultater fuldt ud, eftersom mange af projekterne endnu ikke er fuldført. |
| --- | --- |

28.

Trods forsinkelser i starten af programmet, som delvis skyldtes, at lovrammerne for MEDA-I først lå klar på et sent stadium, er situationen under MEDA-II blevet forbedret betydeligt siden 2000. Det er dog stadig ikke muligt at måle de konkrete resultater fuldt ud, eftersom mange af projekterne endnu ikke er fuldført.

| 30. | Den i finansforordningens artikel 166 omhandlede d+3-regel lægger en tidsbegrænsning for forvaltningen af den eksterne bistand hvad angår individuelle kontrakter og aftaler (bortset fra revision og evaluering), da den betyder, at finansieringsaftaler skal være indgået senest tre år efter den budgetmæssige forpligtelse (den såkaldte n+1-frist er medregnet i d+3-fristen). Følgerne af denne regel vil kunne mærkes for første gang i år, da finansforordningen trådte i kraft den 1. januar 2003. |
| --- | --- |

30.

Den i finansforordningens artikel 166 omhandlede d+3-regel lægger en tidsbegrænsning for forvaltningen af den eksterne bistand hvad angår individuelle kontrakter og aftaler (bortset fra revision og evaluering), da den betyder, at finansieringsaftaler skal være indgået senest tre år efter den budgetmæssige forpligtelse (den såkaldte n+1-frist er medregnet i d+3-fristen). Følgerne af denne regel vil kunne mærkes for første gang i år, da finansforordningen trådte i kraft den 1. januar 2003.

| 31. | Almindeligvis er EF’s finansielle støtte til Middelhavspartnerlandene begrænset i forhold til det offentliges samlede budget, men er ofte meget betydelig i forhold til budgettet for de socialpolitiske reformer, der skal opfylde grundlæggende behov. |
| --- | --- |

31.

Almindeligvis er EF’s finansielle støtte til Middelhavspartnerlandene begrænset i forhold til det offentliges samlede budget, men er ofte meget betydelig i forhold til budgettet for de socialpolitiske reformer, der skal opfylde grundlæggende behov.

| 39. | Procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler i forbindelse med den eksterne bistand kan afsluttes i løbet af 6-7 måneder for leverancers og tjenesteydelsers vedkommende og 7-8 måneder for arbejdsydelser. Da der er tale om udbudsprocedurer, som er omfattet af strenge regler som følge af finansforordningen, gennemførelsesbestemmelserne dertil og EF-Domstolens jurisprudens, er de underlagt en formalisme, som skal sikre, at principperne om lighed og ikke-forskelsbehandling bliver anvendt. Kommissionen har gjort en stor indsats for at gøre det lettere at forstå reglerne. Dens tjenestegrene har udarbejdet en praktisk vejledning vedrørende procedurer for kontrakter i forbindelse med ekstern bistand, som trådte i kraft den 1. februar 2006. Vejledningen indeholder samtlige regler og klarlægger deres anvendelsesområde. F.eks. er et gyldigt udbud for fremtiden et bud, der er indgivet inden for fristen, og som overholder de formelle krav for indgivelse af bud. I forbindelse med oprindelsesreglerne er det i øvrigt nødvendigt at præcisere, at selv om det stadig er princippet, at oprindelsen bestemmer støtteberettigelsen på markedet, er det muligt at gøre undtagelse, bl.a. når varerne og materialerne ikke er til rådighed på det givne marked. |
| --- | --- |

39.

Procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler i forbindelse med den eksterne bistand kan afsluttes i løbet af 6-7 måneder for leverancers og tjenesteydelsers vedkommende og 7-8 måneder for arbejdsydelser. Da der er tale om udbudsprocedurer, som er omfattet af strenge regler som følge af finansforordningen, gennemførelsesbestemmelserne dertil og EF-Domstolens jurisprudens, er de underlagt en formalisme, som skal sikre, at principperne om lighed og ikke-forskelsbehandling bliver anvendt. Kommissionen har gjort en stor indsats for at gøre det lettere at forstå reglerne. Dens tjenestegrene har udarbejdet en praktisk vejledning vedrørende procedurer for kontrakter i forbindelse med ekstern bistand, som trådte i kraft den 1. februar 2006. Vejledningen indeholder samtlige regler og klarlægger deres anvendelsesområde. F.eks. er et gyldigt udbud for fremtiden et bud, der er indgivet inden for fristen, og som overholder de formelle krav for indgivelse af bud. I forbindelse med oprindelsesreglerne er det i øvrigt nødvendigt at præcisere, at selv om det stadig er princippet, at oprindelsen bestemmer støtteberettigelsen på markedet, er det muligt at gøre undtagelse, bl.a. når varerne og materialerne ikke er til rådighed på det givne marked.

| 41. | Det er rigtigt, at d+3-regelen undertiden opfattes, som om den giver en række vanskeligheder i forvaltningen af den eksterne bistand. En ændring af regelen indebærer imidlertid en ændring af finansforordningen, dvs. at Rådet skal vedtage en retsakt. Kommissionens tjenestegrene vil undersøge problematikken i den forbindelse. |
| --- | --- |

41.

Det er rigtigt, at d+3-regelen undertiden opfattes, som om den giver en række vanskeligheder i forvaltningen af den eksterne bistand. En ændring af regelen indebærer imidlertid en ændring af finansforordningen, dvs. at Rådet skal vedtage en retsakt. Kommissionens tjenestegrene vil undersøge problematikken i den forbindelse.

| 43. | I forbindelse med programmeringen under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil de strategiske mål, der er defineret i landestrategipapirerne, blive fastlagt i overensstemmelse med handlingsplanerne.
  På alle programmeringsstadier er indikatorerne almindeligvis forbundet med det offentliges tidsplan for reformer. Specifikke resultatindikatorer defineres i identifikationsfasen og danner grundlaget for overvågning og evaluering som beskrevet af Retten i punkt 44. |
| --- | --- |

43.

I forbindelse med programmeringen under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil de strategiske mål, der er defineret i landestrategipapirerne, blive fastlagt i overensstemmelse med handlingsplanerne.

På alle programmeringsstadier er indikatorerne almindeligvis forbundet med det offentliges tidsplan for reformer. Specifikke resultatindikatorer defineres i identifikationsfasen og danner grundlaget for overvågning og evaluering som beskrevet af Retten i punkt 44.

| 47. | b) | Uafhængige eksperter foretog en midtvejsevaluering af MEDA i 2005, som var positiv omkring vigtige aspekter af programmet, navnlig politisk relevans, politikorientering, de sidste fem års finansielle resultater, instrumentskiftet til sektoraktiviteter, de gode resultater af decentraliseringsprocessen og revisionen af MEDA-forordningen i 2000. Kommissionen er dog klar over, at visse aspekter kræver særlig opmærksomhed. Dette vedrører bl.a. de forholdsvis små finansielle midler, opgavefordelingen i programmeringsforløbet, sikkerhed for, at personalet har den rette profil, og feedback fra de erfaringer, der er gjort. De nødvendige forbedringer må indføjes i den generelle ramme for overgangen til det nye europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument, som skal erstatte MEDA fra 2007. |
| --- | --- | --- |

47.

b)

Uafhængige eksperter foretog en midtvejsevaluering af MEDA i 2005, som var positiv omkring vigtige aspekter af programmet, navnlig politisk relevans, politikorientering, de sidste fem års finansielle resultater, instrumentskiftet til sektoraktiviteter, de gode resultater af decentraliseringsprocessen og revisionen af MEDA-forordningen i 2000. Kommissionen er dog klar over, at visse aspekter kræver særlig opmærksomhed. Dette vedrører bl.a. de forholdsvis små finansielle midler, opgavefordelingen i programmeringsforløbet, sikkerhed for, at personalet har den rette profil, og feedback fra de erfaringer, der er gjort. De nødvendige forbedringer må indføjes i den generelle ramme for overgangen til det nye europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument, som skal erstatte MEDA fra 2007.

KONKLUSIONER

| 50. | Også i Marokko har MEDA-programmet været koncentreret, selv om man søgte at opfylde et bredere spektrum af anerkendte behov, som der var enighed om. Den nye programmering bygger på erfaringer og resultater fra tidligere og skal specifikt fokusere på den sociale og økonomiske dimension, som der klart er henvist til i handlingsplanen. |
| --- | --- |

50.

Også i Marokko har MEDA-programmet været koncentreret, selv om man søgte at opfylde et bredere spektrum af anerkendte behov, som der var enighed om. Den nye programmering bygger på erfaringer og resultater fra tidligere og skal specifikt fokusere på den sociale og økonomiske dimension, som der klart er henvist til i handlingsplanen.

| 51. | Trods forsinkelser i starten af programmet, som delvis skyldtes, at lovrammerne for MEDA-I først lå klar på et sent stadium, er situationen under MEDA-II blevet forbedret betydeligt siden 2000. Det er dog stadig ikke muligt at måle de konkrete resultater fuldt ud, eftersom mange af projekterne endnu ikke er blevet fuldført. |
| --- | --- |

51.

Trods forsinkelser i starten af programmet, som delvis skyldtes, at lovrammerne for MEDA-I først lå klar på et sent stadium, er situationen under MEDA-II blevet forbedret betydeligt siden 2000. Det er dog stadig ikke muligt at måle de konkrete resultater fuldt ud, eftersom mange af projekterne endnu ikke er blevet fuldført.

| 55. | De forsinkelser, der undertiden er konstateret i forbindelse med gennemførelsen af projekter, skyldes ofte, at procedurereglerne skal overholdes. Ifølge reglerne kan det i gennemsnit tage fra 6 til 8 måneder, alt efter hvilke projekter der er tale om. Dette forløb, der ofte opfattes som alt for langt, hænger imidlertid sammen med, at principperne om lighed og ikke-forskelsbehandling skal overholdes. Kommissionen har for nylig gjort en stor indsats for forenkling, som betød, at der blev udarbejdet en praktisk vejledning vedrørende procedurer for kontrakter i forbindelse med ekstern bistand, som trådte i kraft den 1. februar 2006. |
| --- | --- |

55.

De forsinkelser, der undertiden er konstateret i forbindelse med gennemførelsen af projekter, skyldes ofte, at procedurereglerne skal overholdes. Ifølge reglerne kan det i gennemsnit tage fra 6 til 8 måneder, alt efter hvilke projekter der er tale om. Dette forløb, der ofte opfattes som alt for langt, hænger imidlertid sammen med, at principperne om lighed og ikke-forskelsbehandling skal overholdes. Kommissionen har for nylig gjort en stor indsats for forenkling, som betød, at der blev udarbejdet en praktisk vejledning vedrørende procedurer for kontrakter i forbindelse med ekstern bistand, som trådte i kraft den 1. februar 2006.

| 56. | Den i finansforordningens artikel 166 omhandlede d+3-regel lægger en tidsbegrænsning for forvaltningen af den eksterne bistand hvad angår individuelle kontrakter og aftaler (bortset fra revision og evaluering), da den betyder, at finansieringsaftaler skal være indgået senest tre år efter den budgetmæssige forpligtelse (den såkaldte n+1-frist er medregnet i d+3-fristen). Følgerne af denne regel vil kunne mærkes for første gang i år, da finansforordningen trådte i kraft den 1. januar 2003.
  Det er rigtigt, at d+3-regelen undertiden opfattes som om den giver en række vanskeligheder i forvaltningen af den eksterne bistand. En ændring af regelen indebærer imidlertid en ændring af finansforordningen, dvs. at Rådet skal vedtage en retsakt. Kommissionens tjenestegrene vil undersøge problematikken i den forbindelse. |
| --- | --- |

56.

Den i finansforordningens artikel 166 omhandlede d+3-regel lægger en tidsbegrænsning for forvaltningen af den eksterne bistand hvad angår individuelle kontrakter og aftaler (bortset fra revision og evaluering), da den betyder, at finansieringsaftaler skal være indgået senest tre år efter den budgetmæssige forpligtelse (den såkaldte n+1-frist er medregnet i d+3-fristen). Følgerne af denne regel vil kunne mærkes for første gang i år, da finansforordningen trådte i kraft den 1. januar 2003.

Det er rigtigt, at d+3-regelen undertiden opfattes som om den giver en række vanskeligheder i forvaltningen af den eksterne bistand. En ændring af regelen indebærer imidlertid en ændring af finansforordningen, dvs. at Rådet skal vedtage en retsakt. Kommissionens tjenestegrene vil undersøge problematikken i den forbindelse.

ANBEFALINGER

| 58. | (Første led) Kommissionen er enig i Rettens anbefaling. I forbindelse med programmeringen under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil de strategiske mål blive fastlagt i overensstemmelse med handlingsplanerne.
  På programmeringsstadiet er indikatorerne almindeligvis forbundet med det offentliges tidsplan for reformer. Specifikke resultatindikatorer defineres yderligere i identifikationsfasen og danner grundlaget for overvågning og evaluering.
  (Andet led) Prioriteringer under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil blive defineret på grundlag af målene for den europæiske naboskabspolitik og prioriteringerne i handlingsplanen for denne politik. Kontinuiteten sikres ved at sætte fokus på reformer af politikker, lovgivning og regulering på udvalgte områder inden for politik, økonomi og sociale anliggender i partnerlandene. Der vil blive ydet støtte via et begrænset antal programmer.
  (Tredje led) Kommissionen har for nylig gjort en stor indsats for forenkling, som betød, at der blev udarbejdet en praktisk vejledning vedrørende procedurer for kontrakter i forbindelse med ekstern bistand, som trådte i kraft den 1 februar 2006.
  Kommissionen prioriterer fortsat bestræbelserne for at finde bedste praksis i forbindelse med projektforvaltningen. En analyse af bedste praksis gav følgende oplysninger om årsagerne til, at et projekt bliver en succes: der anvendes en mere helhedspræget tilgang til projektet, projektet omfatter et meget solidt operationelt partnerskab og forvaltes på en god måde. Det omfatter også efterfølgende opfølgning for at optage bæredygtighedsaspekter og tilvejebringe støtteaktioner. For at nå disse mål vil Kommissionen fortsat arbejde for, at partnerlandene får en større rolle i udvælgelsen af de bedste samarbejdsinstrumenter og aktiviteter. I forbindelse med gennemførelsen af projekter vil Kommissionen fortsætte med og eventuelt fremskynde overgangen fra traditionelle projekter til sektorstøtteaktioner såvel som øge samarbejdet med civilsamfundet. |
| --- | --- |

58.

(Første led) Kommissionen er enig i Rettens anbefaling. I forbindelse med programmeringen under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil de strategiske mål blive fastlagt i overensstemmelse med handlingsplanerne.

På programmeringsstadiet er indikatorerne almindeligvis forbundet med det offentliges tidsplan for reformer. Specifikke resultatindikatorer defineres yderligere i identifikationsfasen og danner grundlaget for overvågning og evaluering.

(Andet led) Prioriteringer under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument vil blive defineret på grundlag af målene for den europæiske naboskabspolitik og prioriteringerne i handlingsplanen for denne politik. Kontinuiteten sikres ved at sætte fokus på reformer af politikker, lovgivning og regulering på udvalgte områder inden for politik, økonomi og sociale anliggender i partnerlandene. Der vil blive ydet støtte via et begrænset antal programmer.

(Tredje led) Kommissionen har for nylig gjort en stor indsats for forenkling, som betød, at der blev udarbejdet en praktisk vejledning vedrørende procedurer for kontrakter i forbindelse med ekstern bistand, som trådte i kraft den 1 februar 2006.

Kommissionen prioriterer fortsat bestræbelserne for at finde bedste praksis i forbindelse med projektforvaltningen. En analyse af bedste praksis gav følgende oplysninger om årsagerne til, at et projekt bliver en succes: der anvendes en mere helhedspræget tilgang til projektet, projektet omfatter et meget solidt operationelt partnerskab og forvaltes på en god måde. Det omfatter også efterfølgende opfølgning for at optage bæredygtighedsaspekter og tilvejebringe støtteaktioner. For at nå disse mål vil Kommissionen fortsat arbejde for, at partnerlandene får en større rolle i udvælgelsen af de bedste samarbejdsinstrumenter og aktiviteter. I forbindelse med gennemførelsen af projekter vil Kommissionen fortsætte med og eventuelt fremskynde overgangen fra traditionelle projekter til sektorstøtteaktioner såvel som øge samarbejdet med civilsamfundet.

---