# Az Európai Unió C 326/2011

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2011.326.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 326 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. november 10. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2011.326.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 326

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. november 10.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2011/C 326/01 | A Számvevőszék éves jelentése a 2010-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt | 1 |
| 2011/C 326/02 | A Számvevőszék 2010-es pénzügyi évről szóló éves jelentése a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről, a Bizottság válaszaival együtt | 251 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2011/C 326/01

A Számvevőszék éves jelentése a 2010-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt

1

2011/C 326/02

A Számvevőszék 2010-es pénzügyi évről szóló éves jelentése a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről, a Bizottság válaszaival együtt

251

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 10.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 326/1

---

Image

Az EUMSZ 287. cikke (1) és (4) bekezdésének, illetve az utoljára az 1081/2010/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 129. és 143. cikkének, valamint a tizedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet 139. és 156. cikkének megfelelően

az Európai Unió Számvevőszéke 2011. szeptember 8-i ülésén elfogadta

a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó

ÉVES JELENTÉSEIT.

A jelentéseket az intézményeknek a Számvevőszék észrevételeire adott válaszaival együtt megküldték a mentesítésért felelős hatóságok, illetve a többi intézmény számára.

A Számvevőszék tagjai:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (elnök), David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Massimo VARI, Juan RAMALLO, Olavi ALA-NISSILÄ, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Eoin O'SHEA, FAZAKAS Szabolcs, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Gijs DE VRIES, Harald WÖGERBAUER, Hans Gustaf WESSBERG.

ÉVES JELENTÉS A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

2011/C 326/01

TARTALOMJEGYZÉK

Általános bevezetés

| 1. fejezet — | A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk |
| --- | --- |

1. fejezet —

| 2. fejezet — | Bevételek |
| --- | --- |

2. fejezet —

| 3. fejezet — | Mezőgazdaság és természeti erőforrások |
| --- | --- |

3. fejezet —

| 4. fejezet — | Kohézió, energiaügy és közlekedés |
| --- | --- |

4. fejezet —

| 5. fejezet — | Külső támogatás, fejlesztés és bővítés |
| --- | --- |

5. fejezet —

| 6. fejezet — | Kutatás és egyéb belső politikák |
| --- | --- |

6. fejezet —

| 7. fejezet — | Igazgatási és egyéb kiadások |
| --- | --- |

7. fejezet —

| 8. fejezet — | Az uniós költségvetés révén elért eredmények |
| --- | --- |

8. fejezet —

| Melléklet — | Pénzügyi információ az általános költségvetésről |
| --- | --- |

Melléklet —

---

ÁLTALÁNOS BEVEZETÉS

| 0.1. | Az Európai Számvevőszék a Szerződés által az Európai Unió (EU) pénzügyeinek ellenőrzése céljából létrehozott uniós intézmény. A Számvevőszék az Unió külső ellenőreként az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként lép fel, és elősegíti az Unió pénzgazdálkodásának javítását. Részletesebb tájékoztatás a Számvevőszékről annak éves tevékenységi jelentésében olvasható, amely – akárcsak a Számvevőszék egyes uniós finanszírozású programokról és bevételekről szóló különjelentései és új, illetve átdolgozott jogszabályokkal kapcsolatos véleményei – megtalálható a Számvevőszék honlapján: www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1.

Az Európai Számvevőszék a Szerződés által az Európai Unió (EU) pénzügyeinek ellenőrzése céljából létrehozott uniós intézmény. A Számvevőszék az Unió külső ellenőreként az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként lép fel, és elősegíti az Unió pénzgazdálkodásának javítását. Részletesebb tájékoztatás a Számvevőszékről annak éves tevékenységi jelentésében olvasható, amely – akárcsak a Számvevőszék egyes uniós finanszírozású programokról és bevételekről szóló különjelentései és új, illetve átdolgozott jogszabályokkal kapcsolatos véleményei – megtalálható a Számvevőszék honlapján: www.eca.europa.eu.

| 0.2. | Ez a Számvevőszék 34. éves jelentése az uniós költségvetés végrehajtásáról. A jelentés a 2010-es pénzügyi évre vonatkozik. Az Európai Fejlesztési Alapot különálló éves jelentés tárgyalja. |
| --- | --- |

0.2.

Ez a Számvevőszék 34. éves jelentése az uniós költségvetés végrehajtásáról. A jelentés a 2010-es pénzügyi évre vonatkozik. Az Európai Fejlesztési Alapot különálló éves jelentés tárgyalja.

| 0.3. | Az Unió általános költségvetéséről évente határoz a Tanács és az Európai Parlament. A Számvevőszék éves jelentése és a különjelentések képezik a zárszámadási eljárás alapját, melynek során az Európai Parlament határoz arról, hogy az Európai Bizottság kielégítően teljesítette-e a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatait. Az éves jelentést a Számvevőszék az Európai Parlament és a Tanács mellett a tagállamok parlamentjeinek is megküldi. |
| --- | --- |

0.3.

Az Unió általános költségvetéséről évente határoz a Tanács és az Európai Parlament. A Számvevőszék éves jelentése és a különjelentések képezik a zárszámadási eljárás alapját, melynek során az Európai Parlament határoz arról, hogy az Európai Bizottság kielégítően teljesítette-e a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatait. Az éves jelentést a Számvevőszék az Európai Parlament és a Tanács mellett a tagállamok parlamentjeinek is megküldi.

| 0.4. | Az éves jelentésnek központi részét képezi a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata (francia rövidítéssel: a DAS) az Unió éves beszámolóinak megbízhatóságáról, illetve a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről (a továbbiakban: a tranzakciók szabályszerűsége). A jelentés a megbízhatósági nyilatkozattal kezdődik; az ezt követő fejezetek elsősorban a megbízhatósági nyilatkozat alapját képező ellenőrzések eredményeiről számolnak be.






  — | A megbízhatósági nyilatkozatot tartalmazó 1. fejezet összefoglalja a beszámolók megbízhatóságára, illetve a tranzakciók szabályszerűségére irányuló számvevőszéki ellenőrzések eredményeit, valamint összefoglaló jelentést ad a 2010-es költségvetési gazdálkodásról. |
| --- | --- | --- |

0.4.

Az éves jelentésnek központi részét képezi a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata (francia rövidítéssel: a DAS) az Unió éves beszámolóinak megbízhatóságáról, illetve a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről (a továbbiakban: a tranzakciók szabályszerűsége). A jelentés a megbízhatósági nyilatkozattal kezdődik; az ezt követő fejezetek elsősorban a megbízhatósági nyilatkozat alapját képező ellenőrzések eredményeiről számolnak be.

—

A megbízhatósági nyilatkozatot tartalmazó 1. fejezet összefoglalja a beszámolók megbízhatóságára, illetve a tranzakciók szabályszerűségére irányuló számvevőszéki ellenőrzések eredményeit, valamint összefoglaló jelentést ad a 2010-es költségvetési gazdálkodásról.

| — | A 2–7. fejezet különértékelések keretében részletesebben kifejti az uniós bevételekről és kiadásokról szóló ellenőrzési megállapításokat. A 2. fejezet az uniós költségvetés bevételi oldalát taglalja; a 3–7. fejezet pedig öt szakpolitika-csoportot tárgyal, amelyek keretében engedélyezik és nyilvántartják az uniós költségvetésből finanszírozott kiadásokat. E szakpolitika-csoportok nagy vonalakban egybevágnak az Unió várható kiadásait több évre előretekintve felvázoló 2007–2013. évi pénzügyi keret fejezeteivel. |
| --- | --- |

—

A 2–7. fejezet különértékelések keretében részletesebben kifejti az uniós bevételekről és kiadásokról szóló ellenőrzési megállapításokat. A 2. fejezet az uniós költségvetés bevételi oldalát taglalja; a 3–7. fejezet pedig öt szakpolitika-csoportot tárgyal, amelyek keretében engedélyezik és nyilvántartják az uniós költségvetésből finanszírozott kiadásokat. E szakpolitika-csoportok nagy vonalakban egybevágnak az Unió várható kiadásait több évre előretekintve felvázoló 2007–2013. évi pénzügyi keret fejezeteivel.

| 0.5. | A különértékelések elsősorban a következőkön alapulnak: a tranzakciók szabályszerűségére irányuló számvevőszéki tesztelések eredményei, az érintett bevételekre és kiadásokra vonatkozó fő felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének értékelése, valamint a Bizottság vezetői által kibocsátott teljességi nyilatkozatok megbízhatóságának vizsgálata. |
| --- | --- |

0.5.

A különértékelések elsősorban a következőkön alapulnak: a tranzakciók szabályszerűségére irányuló számvevőszéki tesztelések eredményei, az érintett bevételekre és kiadásokra vonatkozó fő felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének értékelése, valamint a Bizottság vezetői által kibocsátott teljességi nyilatkozatok megbízhatóságának vizsgálata.

| 0.6. | Az idei éves jelentés több fontos szempontból eltér a korábbiaktól.






  — | A megbízhatósági nyilatkozat formailag és tartalmilag igazodik a 2011. év elején életbe lépett átdolgozott nemzetközi ellenőrzési standardokhoz (1). |
| --- | --- | --- |

0.6.

Az idei éves jelentés több fontos szempontból eltér a korábbiaktól.

—

A megbízhatósági nyilatkozat formailag és tartalmilag igazodik a 2011. év elején életbe lépett átdolgozott nemzetközi ellenőrzési standardokhoz (1).

| — | A különértékelések eddigitől eltérő felépítésével segítjük az uniós kiadások célszerűbb elemzését. A 4. fejezet az energiával és közlekedéssel kapcsolatos uniós kiadásokkal együtt tárgyalja a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból finanszírozott kiadásokat. Ezzel szemben az oktatással, az állampolgársággal, a gazdasági és pénzügyekkel, valamint a kutatással kapcsolatos kiadásokról a 6. fejezetben (Kutatás és egyéb belső politikák) számolunk be. |
| --- | --- |

—

A különértékelések eddigitől eltérő felépítésével segítjük az uniós kiadások célszerűbb elemzését. A 4. fejezet az energiával és közlekedéssel kapcsolatos uniós kiadásokkal együtt tárgyalja a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból finanszírozott kiadásokat. Ezzel szemben az oktatással, az állampolgársággal, a gazdasági és pénzügyekkel, valamint a kutatással kapcsolatos kiadásokról a 6. fejezetben (Kutatás és egyéb belső politikák) számolunk be.

| — | A teljesítmény-ellenőrzési kérdésekkel foglalkozó új, 8. fejezet teljesítmény-értékelési szempontból elemzi három bizottsági főigazgató éves tevékenységi jelentését, és több olyan problémakörre talál bennük, amelyeket a Számvevőszék 2010-ben elfogadott különjelentései is tárgyaltak. |
| --- | --- |

—

A teljesítmény-ellenőrzési kérdésekkel foglalkozó új, 8. fejezet teljesítmény-értékelési szempontból elemzi három bizottsági főigazgató éves tevékenységi jelentését, és több olyan problémakörre talál bennük, amelyeket a Számvevőszék 2010-ben elfogadott különjelentései is tárgyaltak.

| 0.7. | A jelentés szövege tartalmazza a Számvevőszék észrevételeire a Bizottság – illetve adott esetben más uniós intézmények és szervek – által adott válaszokat is. Némely válaszában a Bizottság újraértelmezi a Számvevőszék megállapításait, illetve olyan következtetéseket tulajdonít neki, amelyeket a Számvevőszék nem vont le. A Számvevőszék a megállapításai és következtetései megfogalmazásakor minden esetben figyelembe veszi az ellenőrzött szervezet válaszát. A Számvevőszéknek mint külső független ellenőrnek azonban az a feladata, hogy beszámoljon ellenőrzési megállapításairól és azokból következtetéseket vonjon le, hogy ily módon tárgyilagosan és elfogulatlanul értékelhesse a beszámolók megbízhatóságát és a tranzakciók jogszerűségét, illetve szabályszerűségét. |
| --- | --- |

0.7.

A jelentés szövege tartalmazza a Számvevőszék észrevételeire a Bizottság – illetve adott esetben más uniós intézmények és szervek – által adott válaszokat is. Némely válaszában a Bizottság újraértelmezi a Számvevőszék megállapításait, illetve olyan következtetéseket tulajdonít neki, amelyeket a Számvevőszék nem vont le. A Számvevőszék a megállapításai és következtetései megfogalmazásakor minden esetben figyelembe veszi az ellenőrzött szervezet válaszát. A Számvevőszéknek mint külső független ellenőrnek azonban az a feladata, hogy beszámoljon ellenőrzési megállapításairól és azokból következtetéseket vonjon le, hogy ily módon tárgyilagosan és elfogulatlanul értékelhesse a beszámolók megbízhatóságát és a tranzakciók jogszerűségét, illetve szabályszerűségét.

---

(1)  Különösen: ISSAI 1705 – A független könyvvizsgáló jelentésében megfogalmazott vélemény módosítása, valamint ISSAI 4200 – A pénzügyi kimutatások ellenőrzéséhez kapcsolódó szabályszerűségi ellenőrzés.

---

1. FEJEZET

A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk

TARTALOMJEGYZÉK

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – a független könyvvizsgáló jelentése

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

Bevezetés

Ellenőrzési megállapítások a 2010-es pénzügyi évre vonatkozóan

A beszámoló megbízhatósága

A tranzakciók szabályszerűsége

A DAS keretében adott különértékelések összefoglalója

Összehasonlítás a korábbi évek eredményeivel

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága

A főigazgatók éves tevékenységi jelentései és teljességi nyilatkozatai

A Bizottság belső ellenőrének véleménye

A Bizottság összefoglaló jelentése

Az előfinanszírozás fokozott alkalmazásának következményei

Költségvetési gazdálkodás

| A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓ JELENTÉSE |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓ JELENTÉSE

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3)

| | | (3) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

A beszámoló megbízhatósága

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

| |
| --- |

| |
| --- |

Bevételek

Kötelezettségvállalások

| |
| --- |

Kifizetések

| |
| --- |

2011. szeptember 8.

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

| Európai Számvevőszék |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

| 1.1. | Az éves jelentésnek ez a fejezete:






  — | bemutatja a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatának hátterét, valamint összefoglalja és elemzi a megbízhatósági nyilatkozat alapjául szolgáló ellenőrzési megállapításokat és következtetéseket (lásd: 1.2–1.25. bekezdés), |
| --- | --- | --- |

1.1.

Az éves jelentésnek ez a fejezete:

—

bemutatja a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatának hátterét, valamint összefoglalja és elemzi a megbízhatósági nyilatkozat alapjául szolgáló ellenőrzési megállapításokat és következtetéseket (lásd: 1.2–1.25. bekezdés),

| — | tárgyalja az előfinanszírozás fokozott alkalmazásának következményeit az uniós pénzügyekre és a Bizottság beszámolóira nézve (lásd: 1.26–1.37. bekezdés), |
| --- | --- |

—

tárgyalja az előfinanszírozás fokozott alkalmazásának következményeit az uniós pénzügyekre és a Bizottság beszámolóira nézve (lásd: 1.26–1.37. bekezdés),

| — | összefoglalja a 2010-es költségvetés végrehajtását (lásd: 1.38–1.44. bekezdés), |
| --- | --- |

—

összefoglalja a 2010-es költségvetés végrehajtását (lásd: 1.38–1.44. bekezdés),

| — | bemutatja, hogyan végzi a Számvevőszék a DAS-ellenőrzéseit (lásd:
  1.1. melléklet
  ), |
| --- | --- |

—

bemutatja, hogyan végzi a Számvevőszék a DAS-ellenőrzéseit (lásd:
  1.1. melléklet
  ),

| — | bemutatja a korábbi évek beszámolóinak megbízhatóságára vonatkozó észrevételekkel kapcsolatos bizottsági intézkedéseket. A jelentés tartalmazza a visszafizettetésekkel és a pénzügyi korrekciókkal kapcsolatosan a Számvevőszék 2009-es éves jelentésében tett ajánlásokra adott bizottsági válaszokat is (lásd:
  1.2. melléklet
  ). |
| --- | --- |

—

bemutatja a korábbi évek beszámolóinak megbízhatóságára vonatkozó észrevételekkel kapcsolatos bizottsági intézkedéseket. A jelentés tartalmazza a visszafizettetésekkel és a pénzügyi korrekciókkal kapcsolatosan a Számvevőszék 2009-es éves jelentésében tett ajánlásokra adott bizottsági válaszokat is (lásd:
  1.2. melléklet
  ).

| 1.2. | A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatot (DAS) (5) nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságáról, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Számvevőszék ezt a nyilatkozatot az Unió fő tevékenységi területeire vonatkozó különértékelésekkel is kiegészítheti (6). |
| --- | --- |

1.2.

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatot (DAS) (5) nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságáról, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Számvevőszék ezt a nyilatkozatot az Unió fő tevékenységi területeire vonatkozó különértékelésekkel is kiegészítheti (6).

| 1.3. | Az Európai Unió beszámolójának megbízhatóságára irányuló munka célja annak megállapítása, hogy milyen mértékben tekinthető megfelelőnek az összes bevétel, kiadás, eszköz és forrás nyilvántartása, illetve, hogy az éves beszámoló megbízható és valós képet ad-e az Unió 2010. december 31-i pénzügyi helyzetéről, valamint az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményeiről (lásd: 1.6–1.8. bekezdés). |
| --- | --- |

1.3.

Az Európai Unió beszámolójának megbízhatóságára irányuló munka célja annak megállapítása, hogy milyen mértékben tekinthető megfelelőnek az összes bevétel, kiadás, eszköz és forrás nyilvántartása, illetve, hogy az éves beszámoló megbízható és valós képet ad-e az Unió 2010. december 31-i pénzügyi helyzetéről, valamint az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményeiről (lásd: 1.6–1.8. bekezdés).

| 1.4. | A 2010-es beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségére irányuló munka célja annak megállapítása, hogy ezek a tranzakciók összhangban állnak-e a vonatkozó rendeletekkel, illetve szerződéses rendelkezésekkel, és helyesen kerültek-e kiszámításra (az eredmények áttekintéséért lásd: 1.9–1.14. bekezdés; további részletekért pedig: 2–7. fejezet). |
| --- | --- |

1.4.

A 2010-es beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségére irányuló munka célja annak megállapítása, hogy ezek a tranzakciók összhangban állnak-e a vonatkozó rendeletekkel, illetve szerződéses rendelkezésekkel, és helyesen kerültek-e kiszámításra (az eredmények áttekintéséért lásd: 1.9–1.14. bekezdés; további részletekért pedig: 2–7. fejezet).

| 1.5. | A Számvevőszék elemezte a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatoknak – nevezetesen a főigazgatók nyilatkozatainak, az egyes bizottsági részlegek éves tevékenységi jelentéseinek, valamint az ezzel kapcsolatos összefoglaló jelentésnek – a megbízhatóságát, hogy értékelje, milyen mértékben adnak ezek valós értékelést a pénzgazdálkodás minőségéről, illetve mennyiben támaszthatják alá az átfogó számvevőszéki bizonyosságot (lásd: 1.17–1.20. és 1.23–1.25. bekezdés, valamint „A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága” a 2–7. fejezetben). Az ellenőrzési munka részeként megvizsgáltuk a Bizottság belső ellenőrének most először kibocsátott általános véleményét is, amely azt tárgyalja, milyen volt a Bizottság pénzgazdálkodása a 2010-es költségvetési évben (lásd: 1.21–1.22. bekezdés). |
| --- | --- |

1.5.

A Számvevőszék elemezte a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatoknak – nevezetesen a főigazgatók nyilatkozatainak, az egyes bizottsági részlegek éves tevékenységi jelentéseinek, valamint az ezzel kapcsolatos összefoglaló jelentésnek – a megbízhatóságát, hogy értékelje, milyen mértékben adnak ezek valós értékelést a pénzgazdálkodás minőségéről, illetve mennyiben támaszthatják alá az átfogó számvevőszéki bizonyosságot (lásd: 1.17–1.20. és 1.23–1.25. bekezdés, valamint „A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága” a 2–7. fejezetben). Az ellenőrzési munka részeként megvizsgáltuk a Bizottság belső ellenőrének most először kibocsátott általános véleményét is, amely azt tárgyalja, milyen volt a Bizottság pénzgazdálkodása a 2010-es költségvetési évben (lásd: 1.21–1.22. bekezdés).

ELLENŐRZÉSI MEGÁLLAPÍTÁSOK A 2010-ES PÉNZÜGYI ÉVRE VONATKOZÓAN

A beszámoló megbízhatósága

| 1.6. | A Számvevőszék észrevételei a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 129. cikkének (7) megfelelően a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által összeállított és a Bizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójával (a továbbiakban: beszámoló) kapcsolatosak, amely a Számvevőszékhez 2011. július 27-én érkezett be. A beszámoló részei:






  a) | az összevont pénzügyi kimutatások, vagyis: az eszközök és források év végi mérlege, az eredménykimutatás az éves bevételekről és kiadásokról, a cash flow-kimutatás (hogyan érintik a számlákon történt változások a készpénzt és készpénz-egyenértékeseket), a nettó eszközökben bekövetkezett változásokat feltüntető kimutatás, valamint az ezekkel kapcsolatos jegyzetek; |
| --- | --- | --- |

1.6.

A Számvevőszék észrevételei a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 129. cikkének (7) megfelelően a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által összeállított és a Bizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójával (a továbbiakban: beszámoló) kapcsolatosak, amely a Számvevőszékhez 2011. július 27-én érkezett be. A beszámoló részei:

a)

az összevont pénzügyi kimutatások, vagyis: az eszközök és források év végi mérlege, az eredménykimutatás az éves bevételekről és kiadásokról, a cash flow-kimutatás (hogyan érintik a számlákon történt változások a készpénzt és készpénz-egyenértékeseket), a nettó eszközökben bekövetkezett változásokat feltüntető kimutatás, valamint az ezekkel kapcsolatos jegyzetek;

| b) | a költségvetés végrehajtásáról szóló – az éves bevételeket és kiadásokat tárgyaló – összevont jelentések. |
| --- | --- |

b)

a költségvetés végrehajtásáról szóló – az éves bevételeket és kiadásokat tárgyaló – összevont jelentések.

| 1.7. | A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője teljességi nyilatkozatot küldött a Számvevőszéknek, amelyben tanúsítja, hogy a beszámoló – bizonyos nem lényegi korlátozásokkal (8) – teljes körű és megbízható. |
| --- | --- |

1.7.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője teljességi nyilatkozatot küldött a Számvevőszéknek, amelyben tanúsítja, hogy a beszámoló – bizonyos nem lényegi korlátozásokkal (8) – teljes körű és megbízható.

| 1.8. | A Számvevőszék ellenőrzése megállapította, hogy a 2010-es beszámoló lényeges hibától mentes (lásd azonban: az 1.26–1.37. bekezdés, valamint a beszámoló megbízhatóságáról a korábbi években tett észrevételek hasznosulásáról szóló
  1.2. melléklet
  ). |
| --- | --- |

1.8.

A Számvevőszék ellenőrzése megállapította, hogy a 2010-es beszámoló lényeges hibától mentes (lásd azonban: az 1.26–1.37. bekezdés, valamint a beszámoló megbízhatóságáról a korábbi években tett észrevételek hasznosulásáról szóló
  1.2. melléklet
  ).

A tranzakciók szabályszerűsége

A DAS keretében adott különértékelések összefoglalója

| 1.9. | A 2. fejezetben a Számvevőszék különértékelést közöl a Bevételekről, a 3–7. fejezetben pedig az egyes tevékenységalapú költségvetés-tervezésű (TKT) szakpolitika-csoportokról (lásd:
  1.1. táblázat
  ). Az egyes különértékelések a szakpolitika-csoport ismertetése után kitérnek a tranzakciók szabályszerűségével, a rendszerek eredményességével, illetve a Bizottság által adott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatóságával kapcsolatos megállapításokra és következtetésekre, majd beszámolnak a Számvevőszék korábbi ajánlásaira adott bizottsági válaszokról. |
| --- | --- |

1.9.

A 2. fejezetben a Számvevőszék különértékelést közöl a Bevételekről, a 3–7. fejezetben pedig az egyes tevékenységalapú költségvetés-tervezésű (TKT) szakpolitika-csoportokról (lásd:
  1.1. táblázat
  ). Az egyes különértékelések a szakpolitika-csoport ismertetése után kitérnek a tranzakciók szabályszerűségével, a rendszerek eredményességével, illetve a Bizottság által adott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatóságával kapcsolatos megállapításokra és következtetésekre, majd beszámolnak a Számvevőszék korábbi ajánlásaira adott bizottsági válaszokról.

| 1.10. | A 2010-es évre nézve a 6. fejezetben bemutatott Kutatás és egyéb belső politikák szakpolitika-csoport olyan csoportokból/területekből tevődik össze, amelyek a 2009-es éves jelentésben más különértékelések tárgyát képezték (9). |
| --- | --- |

1.10.

A 2010-es évre nézve a 6. fejezetben bemutatott Kutatás és egyéb belső politikák szakpolitika-csoport olyan csoportokból/területekből tevődik össze, amelyek a 2009-es éves jelentésben más különértékelések tárgyát képezték (9).

1.1. táblázat –   2010-es kifizetések az éves jelentés fejezetei szerint

| (millió EUR) |
| --- |
| Szakaszok (sz.) és címek (c.)
   (43)
  a 2010-es költségvetési nómenklatúra alapján, a Számvevőszék éves jelentésének fejezetei szerint | Kifizetések 2010-ben
   (44) |
| Az éves jelentés fejezetei |
| Mezőgazdaság és természeti erőforrások | 56 841 |
| Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (5. c.)
  Környezetvédelem (7. c.)
  Halászat és tengerügy (11. c.)
  Egészségügy és fogyasztóvédelem (17. c.) | |
| Kohézió, energiaügy és közlekedés | 40 630 |
| Foglalkoztatás és szociális ügyek (4. c.)
  Energiaügy és közlekedés (6. c.)
  Regionális politika (13. c.) | |
| Külső támogatás, fejlesztés és bővítés | 6 543 |
| Külkapcsolatok (19. c.)
  Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok (21. c.)
  Bővítés (22. c.)
  Humanitárius segítségnyújtás (23. c.) | |
| Kutatás és egyéb belső politikák | 8 953 |
| Gazdasági és pénzügyek (1. c.)
  Vállalkozás (2. c.)
  Versenypolitika (3. c.)
  Kutatás (8. c.)
  Információs társadalom és média (9. c.)
  Közvetlen kutatás (10. c.)
  Belső piac (12. c.)
  Oktatás és kultúra (15. c.)
  Tájékoztatás (16. c.)
  Jogérvényesülés, szabadság és biztonság (18. c.)
  Kereskedelem (20. c.) | |
| Igazgatási és egyéb kiadások | 9 264 |
| Parlament (I. sz.)
  Tanács (II. sz.)
  Bizottság (III. sz.)
  Bíróság (IV. sz.)
  Számvevőszék (V. sz.)
  Gazdasági és Szociális Bizottság (VI. sz.)
  Régiók Bizottsága (VII. sz.)
  Európai ombudsman (VIII. sz.)
  Európai adatvédelmi biztos (IX. sz.) | |
| Mindösszesen | 122 231 |

(millió EUR)

Szakaszok (sz.) és címek (c.)
   (43)
  a 2010-es költségvetési nómenklatúra alapján, a Számvevőszék éves jelentésének fejezetei szerint

Kifizetések 2010-ben
   (44)

Az éves jelentés fejezetei

Mezőgazdaság és természeti erőforrások

56 841

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (5. c.)

Környezetvédelem (7. c.)

Halászat és tengerügy (11. c.)

Egészségügy és fogyasztóvédelem (17. c.)

Kohézió, energiaügy és közlekedés

40 630

Foglalkoztatás és szociális ügyek (4. c.)

Energiaügy és közlekedés (6. c.)

Regionális politika (13. c.)

Külső támogatás, fejlesztés és bővítés

6 543

Külkapcsolatok (19. c.)

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok (21. c.)

Bővítés (22. c.)

Humanitárius segítségnyújtás (23. c.)

Kutatás és egyéb belső politikák

8 953

Gazdasági és pénzügyek (1. c.)

Vállalkozás (2. c.)

Versenypolitika (3. c.)

Kutatás (8. c.)

Információs társadalom és média (9. c.)

Közvetlen kutatás (10. c.)

Belső piac (12. c.)

Oktatás és kultúra (15. c.)

Tájékoztatás (16. c.)

Jogérvényesülés, szabadság és biztonság (18. c.)

Kereskedelem (20. c.)

Igazgatási és egyéb kiadások

9 264

Parlament (I. sz.)

Tanács (II. sz.)

Bizottság (III. sz.)

Bíróság (IV. sz.)

Számvevőszék (V. sz.)

Gazdasági és Szociális Bizottság (VI. sz.)

Régiók Bizottsága (VII. sz.)

Európai ombudsman (VIII. sz.)

Európai adatvédelmi biztos (IX. sz.)

Mindösszesen

122 231

| 1.11. | A Számvevőszék megállapítja, hogy a Bevételek (127 795 millió euro) (10), valamint az Igazgatási és egyéb kiadások szakpolitika-csoport kifizetései (9 264 millió euro) lényeges hibától mentesek voltak, és hogy ezek felügyeleti és kontrollrendszerei eredményesen működtek (lásd:
  1.2. táblázat
  , illetve 2.41–2.42. és 7.33–7.34. bekezdés). Valamennyi szakpolitika-csoport kötelezettségvállalásai szintén lényeges hibától mentesek voltak. |
| --- | --- |

1.11.

A Számvevőszék megállapítja, hogy a Bevételek (127 795 millió euro) (10), valamint az Igazgatási és egyéb kiadások szakpolitika-csoport kifizetései (9 264 millió euro) lényeges hibától mentesek voltak, és hogy ezek felügyeleti és kontrollrendszerei eredményesen működtek (lásd:
  1.2. táblázat
  , illetve 2.41–2.42. és 7.33–7.34. bekezdés). Valamennyi szakpolitika-csoport kötelezettségvállalásai szintén lényeges hibától mentesek voltak.

| 1.12. | A Számvevőszék megállapítja, hogy a Kutatás és egyéb belső politikák szakpolitika-csoport (8 953 millió euro) lényeges hibától mentes volt, felügyeleti és kontrollrendszerei pedig részben eredményesen biztosították a kifizetések szabályszerűségét. A kutatási keretprogramok közbenső és záró kifizetéseit azonban lényeges hibaszint jellemezte (lásd:
  1.2. táblázat
  , illetve 6.48–6.49. bekezdés). A Számvevőszék megállapítja továbbá, hogy a Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoport (6 543 millió euro) lényeges hibától mentes volt, a szakpolitika-csoport felügyeleti és kontrollrendszerei pedig részben eredményesen biztosították a kifizetések szabályszerűségét. A közbenső és záró kifizetéseket azonban lényeges hibaszint jellemezte (lásd:
  1.2. táblázat
  és 5.35–5.36. bekezdés). |
| --- | --- |

1.12.

A Számvevőszék megállapítja, hogy a Kutatás és egyéb belső politikák szakpolitika-csoport (8 953 millió euro) lényeges hibától mentes volt, felügyeleti és kontrollrendszerei pedig részben eredményesen biztosították a kifizetések szabályszerűségét. A kutatási keretprogramok közbenső és záró kifizetéseit azonban lényeges hibaszint jellemezte (lásd:
  1.2. táblázat
  , illetve 6.48–6.49. bekezdés). A Számvevőszék megállapítja továbbá, hogy a Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoport (6 543 millió euro) lényeges hibától mentes volt, a szakpolitika-csoport felügyeleti és kontrollrendszerei pedig részben eredményesen biztosították a kifizetések szabályszerűségét. A közbenső és záró kifizetéseket azonban lényeges hibaszint jellemezte (lásd:
  1.2. táblázat
  és 5.35–5.36. bekezdés).

| 1.13. | A Számvevőszék megállapítja, hogy a Mezőgazdaság és természeti erőforrások (55 990 millió euro megtérített kiadás), illetve a Kohézió, energiaügy és közlekedés (37 556 millió euro megtérített kiadás) szakpolitika-csoportot lényeges hibák jellemezték. Az IIER-be (11) tartozó mezőgazdasági termelők részére történt közvetlen kifizetések azonban lényeges hibától mentesek voltak. A Számvevőszék megállapítja továbbá, hogy a Mezőgazdaság és természeti erőforrások szakpolitika-csoport ellenőrzött felügyeleti és kontrollrendszerei részben eredményesen működtek. A Számvevőszék ezenkívül megállapítja, hogy a Kohézió, energiaügy és közlekedés szakpolitikai csoport ellenőrző hatóságai összességükben részben eredményesen biztosították a tranzakciók szabályszerűségét (lásd:
  1.2. táblázat
  , illetve 3.55–3.56. és 4.47–4.48. bekezdés). |
| --- | --- |

1.13.

A Számvevőszék megállapítja, hogy a Mezőgazdaság és természeti erőforrások (55 990 millió euro megtérített kiadás), illetve a Kohézió, energiaügy és közlekedés (37 556 millió euro megtérített kiadás) szakpolitika-csoportot lényeges hibák jellemezték. Az IIER-be (11) tartozó mezőgazdasági termelők részére történt közvetlen kifizetések azonban lényeges hibától mentesek voltak. A Számvevőszék megállapítja továbbá, hogy a Mezőgazdaság és természeti erőforrások szakpolitika-csoport ellenőrzött felügyeleti és kontrollrendszerei részben eredményesen működtek. A Számvevőszék ezenkívül megállapítja, hogy a Kohézió, energiaügy és közlekedés szakpolitikai csoport ellenőrző hatóságai összességükben részben eredményesen biztosították a tranzakciók szabályszerűségét (lásd:
  1.2. táblázat
  , illetve 3.55–3.56. és 4.47–4.48. bekezdés).

| 1.13 | A Számvevőszéknek a Mezőgazdaság és természeti erőforrások terület kapcsán levont következtetései megerősítik azt az utóbbi évekre jellemző kedvező tendenciát, hogy a legvalószínűbb hibaarány a 2 %-os lényegességi küszöb közelében mozog. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a 2010-ben az e fejezet teljes kiadásainak 77 %-áért felelős Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásai esetében a legvalószínűbb hibaarány jóval a lényegességi küszöb alatt található, az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerbe (IIER) tartozó közvetlen kifizetések esetében pedig még ennél is alacsonyabb. Sőt, a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás megfelelően kezeli az uniós költségvetést érintő kockázatokat. Lásd még a 3.17. bekezdésre adott választ.

  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az IIER általában véve eredményesen korlátozza a hibák és a szabálytalan kiadások kockázatát. Ami a vidékfejlesztést illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek folyamatosan javulnak.


  A Kohézió területe kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy a hibaarány szintje már második éve jóval a Számvevőszék által a 2006–2008-as időszakban kimutatott szint alatt maradt. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a kedvező fejlemény a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó ellenőrzési szabályok szigorításának és 2008. évi cselekvési tervének köszönhető (lásd még a 4.24. bekezdésre adott választ). |
| --- | --- |

1.13

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az IIER általában véve eredményesen korlátozza a hibák és a szabálytalan kiadások kockázatát. Ami a vidékfejlesztést illeti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek folyamatosan javulnak.

A Kohézió területe kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy a hibaarány szintje már második éve jóval a Számvevőszék által a 2006–2008-as időszakban kimutatott szint alatt maradt. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a kedvező fejlemény a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó ellenőrzési szabályok szigorításának és 2008. évi cselekvési tervének köszönhető (lásd még a 4.24. bekezdésre adott választ).

| 1.14. | A Számvevőszék megállapítja, hogy a kifizetések összességét lényeges hibaszint jellemezte, és hogy a kifizetésekkel kapcsolatos felügyeleti és kontrollrendszerek általában részben működtek eredményesen (lásd:
  1.2. táblázat
  ). |
| --- | --- |

1.14.

A Számvevőszék megállapítja, hogy a kifizetések összességét lényeges hibaszint jellemezte, és hogy a kifizetésekkel kapcsolatos felügyeleti és kontrollrendszerek általában részben működtek eredményesen (lásd:
  1.2. táblázat
  ).

1.2. táblázat –   A tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó megállapítások összefoglalója (2010)

| Szakpolitika-csoport | Kifizetések


  (millió euro) | Legvalószínűbb hibaarány


  (%) | Konfidencia-intervallum


  (%) | Hibagyakoriság
   (45)


  (%) | A felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése
   (46) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alsó


  hibahatár | Felső


  hibahatár |
| Mezőgazdaság és természeti erőforrások | 55 990 (47) | 2,3 | 0,8 | 3,8 | 37 | Részben eredményes |
| Kohézió, energiaügy és közlekedés | 37 556 (48) | 7,7 | 4,7 | 10,7 | 49 | Részben eredményes |
| Külső támogatás, fejlesztés és bővítés | 6 543 | 1,7 | 0,1 | 3,3 | 23 | Részben eredményes |
| Kutatás és egyéb belső politikák | 8 953 | 1,4 | 0,6 | 2,1 | 39 | Részben eredményes |
| Igazgatási és egyéb kiadások | 9 264 | 0,4 | 0,0 | 1,1 | 7 | Eredményes |
| A teljes ellenőrzött alapsokaság | 118 306
   (49) | 3,7 | 2,6 | 4,8 | 36 | Részben eredményes |
| Bevétel | 127 795 | 0,0 | N/A | N/A | N/A | Eredményes |

Szakpolitika-csoport

Kifizetések

(millió euro)

Legvalószínűbb hibaarány

(%)

Konfidencia-intervallum

(%)

Hibagyakoriság
   (45)

(%)

A felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése
   (46)

Alsó

hibahatár

Felső

hibahatár

Mezőgazdaság és természeti erőforrások

55 990 (47)

2,3

0,8

3,8

37

Részben eredményes

Kohézió, energiaügy és közlekedés

37 556 (48)

7,7

4,7

10,7

49

Részben eredményes

Külső támogatás, fejlesztés és bővítés

6 543

1,7

0,1

3,3

23

Részben eredményes

Kutatás és egyéb belső politikák

8 953

1,4

0,6

2,1

39

Részben eredményes

Igazgatási és egyéb kiadások

9 264

0,4

0,0

1,1

7

Eredményes

A teljes ellenőrzött alapsokaság

118 306
   (49)

3,7

2,6

4,8

36

Részben eredményes

Bevétel

127 795

0,0

N/A

N/A

N/A

Eredményes

Összehasonlítás a korábbi évek eredményeivel

| 1.15. | A Számvevőszék ellenőrzési eredményei azt mutatják, hogy a Kohézió, energiaügy és közlekedés szakpolitika-csoport (12) 2010-es kifizetéseit illetően a becsült legvalószínűbb hibaarány növekedett a 2009-es Kohézió szakpolitika-csoport esetében becsült hibaarányhoz képest (13). A Számvevőszék becslése szerint a többi szakpolitika-csoport kifizetéseit illetően a legvalószínűbb hibaarány viszonylag állandó maradt. |
| --- | --- |

1.15.

A Számvevőszék ellenőrzési eredményei azt mutatják, hogy a Kohézió, energiaügy és közlekedés szakpolitika-csoport (12) 2010-es kifizetéseit illetően a becsült legvalószínűbb hibaarány növekedett a 2009-es Kohézió szakpolitika-csoport esetében becsült hibaarányhoz képest (13). A Számvevőszék becslése szerint a többi szakpolitika-csoport kifizetéseit illetően a legvalószínűbb hibaarány viszonylag állandó maradt.

| 1.15–1.16. | Az évek folyamán a legtöbb hibaarány vagy stabil maradt vagy csökkent. 2010 esetében azonban a több területen is elért csökkenés nem ellentételezte a kohézió területén jelentkező mérsékelt emelkedést, ami így a költségvetés egésze szempontjából összességében kismértékű növekedést eredményezett.

  Ami a Kohézió területét illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy 2010 esetében a legvalószínűbb hibaarány jóval a 2006–2008-as időszakban kimutatott szint alatt maradt. A 2010. évi alacsonyabb – 4,7 %-os – hibaarány kedvező érték a 2008. évi 11 %-hoz képest. |
| --- | --- |

1.15–1.16.

Ami a Kohézió területét illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy 2010 esetében a legvalószínűbb hibaarány jóval a 2006–2008-as időszakban kimutatott szint alatt maradt. A 2010. évi alacsonyabb – 4,7 %-os – hibaarány kedvező érték a 2008. évi 11 %-hoz képest.

| 1.16. | Mindez együtt azt eredményezi, hogy a Számvevőszék becslése szerinti legvalószínűbb hibaarány az összes kifizetést illetően a 2009-es 3,3 %-ról 2010-ben 3,7 %-ra nőtt (lásd:
  1.1. ábra
  ) (14). A Számvevőszék megállapítása szerint a tesztelt tranzakciók mintegy egyharmadában volt valamilyen hiba (2009: az összes tranzakció egynegyedében). |
| --- | --- |

1.16.

Mindez együtt azt eredményezi, hogy a Számvevőszék becslése szerinti legvalószínűbb hibaarány az összes kifizetést illetően a 2009-es 3,3 %-ról 2010-ben 3,7 %-ra nőtt (lásd:
  1.1. ábra
  ) (14). A Számvevőszék megállapítása szerint a tesztelt tranzakciók mintegy egyharmadában volt valamilyen hiba (2009: az összes tranzakció egynegyedében).

Image

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága

A főigazgatók éves tevékenységi jelentései és teljességi nyilatkozatai

| 1.17. | Minden főigazgató évente tevékenységi jelentésben számol be feladatainak ellátásáról. Ezt a jelentést kiegészíti egy nyilatkozat többek között arról, hogy az erőforrásokat mennyiben használták fel a kijelölt célokra, és hogy a kontrolleljárások mennyiben biztosítják a tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

1.17.

Minden főigazgató évente tevékenységi jelentésben számol be feladatainak ellátásáról. Ezt a jelentést kiegészíti egy nyilatkozat többek között arról, hogy az erőforrásokat mennyiben használták fel a kijelölt célokra, és hogy a kontrolleljárások mennyiben biztosítják a tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.

| 1.18. | Minden főigazgató kijelentette, hogy a fenti követelményeket betartották. Tizenhárom főigazgatóság, illetve egyéb részleg fogalmazott meg egy vagy több fenntartást (15), amelyek többsége az alapul szolgáló tranzakciók szabályszerűségét érintő hiányosságokkal kapcsolatos (lásd: a 2–7. fejezet x.3. melléklete). |
| --- | --- |

1.18.

Minden főigazgató kijelentette, hogy a fenti követelményeket betartották. Tizenhárom főigazgatóság, illetve egyéb részleg fogalmazott meg egy vagy több fenntartást (15), amelyek többsége az alapul szolgáló tranzakciók szabályszerűségét érintő hiányosságokkal kapcsolatos (lásd: a 2–7. fejezet x.3. melléklete).

| 1.19. | A főigazgatók megbízhatósági nyilatkozataiban foglalt fenntartások a hiányosságok lényeges voltáról adott értékelésükön, illetve az éves tevékenységi jelentésük egyes elemeihez kapcsolódó észrevételeken alapulnak. Különösen 2010-ben fontos eleme volt ennek az értékelésnek a fennmaradó kockázat, illetve a fennmaradó hibaarány kiszámítása: ez egy arra vonatkozó becslés, hogy többéves távlatban hogyan befolyásolják a kontrollmechanizmusok a hibaarányt. Hogy szükség van-e fenntartásra, azt úgy állapítják meg, hogy ezt összevetik a 2 %-os lényegességi küszöbbel. |
| --- | --- |

1.19.

A főigazgatók megbízhatósági nyilatkozataiban foglalt fenntartások a hiányosságok lényeges voltáról adott értékelésükön, illetve az éves tevékenységi jelentésük egyes elemeihez kapcsolódó észrevételeken alapulnak. Különösen 2010-ben fontos eleme volt ennek az értékelésnek a fennmaradó kockázat, illetve a fennmaradó hibaarány kiszámítása: ez egy arra vonatkozó becslés, hogy többéves távlatban hogyan befolyásolják a kontrollmechanizmusok a hibaarányt. Hogy szükség van-e fenntartásra, azt úgy állapítják meg, hogy ezt összevetik a 2 %-os lényegességi küszöbbel.

| 1.19–1.20. | A Bizottság gyakorlatában a fenntartás szükségességének megállapításához ki kell számítani a fennmaradó kockáztatott összeget – az érintett tevékenységalapú költségvetés-tervezési (ABB-) terület százalékaként –, ezt pedig össze kell vetni a 2 %-os lényegességi küszöbbel. A Bizottság kiemeli továbbá, hogy a fennmaradó hibaarány számítása csak az egyik módszere annak, ahogy a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő a kockáztatott összeget becsülheti.

  Mivel az egyes szakpolitikai területek irányítási és kontrollrendszerei jelentősen eltérnek, a Bizottság szervezeti egységei különböző megközelítéseket alkalmaznak a fennmaradó hibaarány figyelembevételére és kiszámítására. A Bizottság egyetért azzal, hogy a hatályos iránymutatás nem feltétlenül elég részletes annak biztosításához, hogy egységesek legyenek a szolgálatok által alkalmazott fogalmak és kritériumok. A különböző főigazgatóságok hasonló programjai tekintetében ezért a Bizottság az egységesség érdekében szakértői értékelési eljárásokat vezetett be.


  Az iránymutatásnak minden egyedi eset kapcsán mérlegelési lehetőséget kell adnia a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő számára.


  Noha az éves tevékenységi jelentésekben számszerűsített kockázatok már jelzik a kockáztatott összegek nagyságát és felmérik a tárgyévi kifizetések kapcsán várható pénzügyi korrekciók értékét, a főigazgató más eszközöket is mozgósíthat az uniós források védelmére, például a kifizetések megszakítását és felfüggesztését, vagy a pénzügyi korrekciókat. Az éves tevékenységi jelentésekben számszerűsített kockázatok más szerepet töltenek be, mint a Számvevőszék által megállapított hibaarányok, ezért a Bizottság nézete szerint ezeket nem lehet és nem is szabad összehasonlítani. A főigazgató értékelheti, hogy léteznek-e a kockázatot korlátozó „mérséklő intézkedések”. A Kohézió területe kapcsán a hatályos jogi követelmények valóban mérséklő intézkedések, így a 2010. évi kockázati kitettség értékelésekor figyelembe kell venni e kiegészítő kontrollmechanizmusokat, amelyek jóval túlmutathatnak a Számvevőszék ellenőrzéseinek tárgyévén (ide tartoznak a nemzeti ellenőrző hatóságok éves ellenőrzései, a Regionális Politikai Főigazgatóság (DG REGIO) és a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága (DG EMPL) kiegészítő ellenőrzései, a programok végén elvégzett záró ellenőrzések). |
| --- | --- |

1.19–1.20.

Mivel az egyes szakpolitikai területek irányítási és kontrollrendszerei jelentősen eltérnek, a Bizottság szervezeti egységei különböző megközelítéseket alkalmaznak a fennmaradó hibaarány figyelembevételére és kiszámítására. A Bizottság egyetért azzal, hogy a hatályos iránymutatás nem feltétlenül elég részletes annak biztosításához, hogy egységesek legyenek a szolgálatok által alkalmazott fogalmak és kritériumok. A különböző főigazgatóságok hasonló programjai tekintetében ezért a Bizottság az egységesség érdekében szakértői értékelési eljárásokat vezetett be.

Az iránymutatásnak minden egyedi eset kapcsán mérlegelési lehetőséget kell adnia a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő számára.

Noha az éves tevékenységi jelentésekben számszerűsített kockázatok már jelzik a kockáztatott összegek nagyságát és felmérik a tárgyévi kifizetések kapcsán várható pénzügyi korrekciók értékét, a főigazgató más eszközöket is mozgósíthat az uniós források védelmére, például a kifizetések megszakítását és felfüggesztését, vagy a pénzügyi korrekciókat. Az éves tevékenységi jelentésekben számszerűsített kockázatok más szerepet töltenek be, mint a Számvevőszék által megállapított hibaarányok, ezért a Bizottság nézete szerint ezeket nem lehet és nem is szabad összehasonlítani. A főigazgató értékelheti, hogy léteznek-e a kockázatot korlátozó „mérséklő intézkedések”. A Kohézió területe kapcsán a hatályos jogi követelmények valóban mérséklő intézkedések, így a 2010. évi kockázati kitettség értékelésekor figyelembe kell venni e kiegészítő kontrollmechanizmusokat, amelyek jóval túlmutathatnak a Számvevőszék ellenőrzéseinek tárgyévén (ide tartoznak a nemzeti ellenőrző hatóságok éves ellenőrzései, a Regionális Politikai Főigazgatóság (DG REGIO) és a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága (DG EMPL) kiegészítő ellenőrzései, a programok végén elvégzett záró ellenőrzések).

| 1.20. | A Főtitkárság és a Költségvetési Főigazgatóság által az éves tevékenységi jelentésekre vonatkozóan kiadott állandó iránymutatások nem igazítanak el a fennmaradó kockázat, illetve hibaarány becslésére nézve. Ezért az érintett főigazgatóságok nem egységesen alkalmazzák ezt a fogalmat (pl. úgy számolnak a várható visszatérítésekkel, hogy nem kötik azokat tényleges összegekhez; egyes programok esetében – figyelembe véve a rendeletben előírt visszatartási arányt – akár 5 %-os hibakockázatot sem számszerűsítenek (16); újonnan indult, korlátozott volumenű ellenőrzési programoknál negatív ellenőrzési eredményeket zárnak ki). |
| --- | --- |

1.20.

A Főtitkárság és a Költségvetési Főigazgatóság által az éves tevékenységi jelentésekre vonatkozóan kiadott állandó iránymutatások nem igazítanak el a fennmaradó kockázat, illetve hibaarány becslésére nézve. Ezért az érintett főigazgatóságok nem egységesen alkalmazzák ezt a fogalmat (pl. úgy számolnak a várható visszatérítésekkel, hogy nem kötik azokat tényleges összegekhez; egyes programok esetében – figyelembe véve a rendeletben előírt visszatartási arányt – akár 5 %-os hibakockázatot sem számszerűsítenek (16); újonnan indult, korlátozott volumenű ellenőrzési programoknál negatív ellenőrzési eredményeket zárnak ki).

A Bizottság belső ellenőrének véleménye

| 1.21. | A Bizottság belső ellenőre most először adott ki általános véleményt (17) a bizottsági kontrollrendszer állapotáról. Ez a vélemény elsősorban az éves tevékenységi jelentésekben adott biztosítékokon alapul, valamint azon a munkán, amelyet 2008 és 2010 között a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata (IAS), illetve az egyes főigazgatóságok belső ellenőrzési részlegei végeztek. |
| --- | --- |

1.21.

A Bizottság belső ellenőre most először adott ki általános véleményt (17) a bizottsági kontrollrendszer állapotáról. Ez a vélemény elsősorban az éves tevékenységi jelentésekben adott biztosítékokon alapul, valamint azon a munkán, amelyet 2008 és 2010 között a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata (IAS), illetve az egyes főigazgatóságok belső ellenőrzési részlegei végeztek.

| 1.22. | Az általános vélemény kizárólag a Bizottság saját belsőkontroll-keretrendszerére vonatkozik. Az összes hiba több mint 90 %-át azonban a Bizottságon kívül, a kedvezményezetteknél tárták fel. A Bizottság belső ellenőre egészében véve megfelelőnek értékeli ezt a keretet. A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy az alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszerek nem veszik elejét, illetve nem tárják fel és korrigálják a hibákat olyan mértékben, hogy a költségvetés alapjául szolgáló tranzakciók összességükben jogszerűek és szabályszerűek legyenek. |
| --- | --- |

1.22.

Az általános vélemény kizárólag a Bizottság saját belsőkontroll-keretrendszerére vonatkozik. Az összes hiba több mint 90 %-át azonban a Bizottságon kívül, a kedvezményezetteknél tárták fel. A Bizottság belső ellenőre egészében véve megfelelőnek értékeli ezt a keretet. A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy az alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszerek nem veszik elejét, illetve nem tárják fel és korrigálják a hibákat olyan mértékben, hogy a költségvetés alapjául szolgáló tranzakciók összességükben jogszerűek és szabályszerűek legyenek.

| 1.22. | A belső ellenőr véleménye azon kontrollrendszerekre is kiterjed, amelyeket a Bizottság a kedvezményezettek szintjén jelentkező hibaarányok orvoslására vezetett be.

  A Bizottság kontrollrendszereinek vizsgálatakor a Bizottság belső ellenőre bizonyosságra törekedve felméri, hogy minden szolgálat olyan ellenőrzési stratégiát alkalmaz-e, amelyben az ellenőrzés költségei arányban állnak a mögöttes tranzakciók hibakockázatával, és amely hatékonynak bizonyul a kedvezményezettek által benyújtott kérelmek hibáinak feltárásában, illetve a mégis előforduló hibák miatt indokolatlanul kifizetett összegek visszafizettetésében. |
| --- | --- |

1.22.

A Bizottság kontrollrendszereinek vizsgálatakor a Bizottság belső ellenőre bizonyosságra törekedve felméri, hogy minden szolgálat olyan ellenőrzési stratégiát alkalmaz-e, amelyben az ellenőrzés költségei arányban állnak a mögöttes tranzakciók hibakockázatával, és amely hatékonynak bizonyul a kedvezményezettek által benyújtott kérelmek hibáinak feltárásában, illetve a mégis előforduló hibák miatt indokolatlanul kifizetett összegek visszafizettetésében.

A Bizottság összefoglaló jelentése

| 1.23. | Az összefoglaló jelentés (18) a bevezetőjében megállapítja, hogy annak elfogadásával a Bizottság politikai felelősséget vállal (19) az uniós költségvetés felső vezetés általi végrehajtásáért. A Bizottság megállapítja, hogy a főigazgatók a 2009-ben megfogalmazott fenntartások 25 %-át illetően orvosolni tudták a hiányosságokat. Véleménye szerint az ehhez kapcsolódó pozitív fejlemények egyike az, hogy a kedvezményezettek által elszámolt kiadások jobban megfelelnek a támogathatósági szabályoknak. |
| --- | --- |

1.23.

Az összefoglaló jelentés (18) a bevezetőjében megállapítja, hogy annak elfogadásával a Bizottság politikai felelősséget vállal (19) az uniós költségvetés felső vezetés általi végrehajtásáért. A Bizottság megállapítja, hogy a főigazgatók a 2009-ben megfogalmazott fenntartások 25 %-át illetően orvosolni tudták a hiányosságokat. Véleménye szerint az ehhez kapcsolódó pozitív fejlemények egyike az, hogy a kedvezményezettek által elszámolt kiadások jobban megfelelnek a támogathatósági szabályoknak.

| 1.24. | A Bizottság elismeri azonban, hogy egyes területeken – különösen a megosztott irányítás területén – további előrelépésre van szükség, és ezekkel kapcsolatban többek között a következő intézkedéseket javasolja: |
| --- | --- |

1.24.

A Bizottság elismeri azonban, hogy egyes területeken – különösen a megosztott irányítás területén – további előrelépésre van szükség, és ezekkel kapcsolatban többek között a következő intézkedéseket javasolja:

1.24.

| — | a támogatási rendszerek jobb tervezése, a hibakockázat kezelése, a kedvezményezettekre és az egyéb érintettekre nehezedő adminisztratív terhek korlátozása, valamint a kontrollok működtetési költségeinek csökkentése érdekében vizsgálják felül a költségvetési rendeletet és a 2013 utáni időszakra vonatkozó ágazati szabályozást, |
| --- | --- |

—

a támogatási rendszerek jobb tervezése, a hibakockázat kezelése, a kedvezményezettekre és az egyéb érintettekre nehezedő adminisztratív terhek korlátozása, valamint a kontrollok működtetési költségeinek csökkentése érdekében vizsgálják felül a költségvetési rendeletet és a 2013 utáni időszakra vonatkozó ágazati szabályozást,

| — | Lásd az 1.37. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

—

| — | a Bizottság szigorúan lássa el felügyeleti szerepét, s ha a kontrollmechanizmusokban bármilyen súlyos hiányosságra derül fény, alkalmazza szisztematikusan és időben az olyan eszközöket, mint a kifizetések megszakítása, a felfüggesztési eljárások, illetve a pénzügyi kiigazítások, |
| --- | --- |

—

a Bizottság szigorúan lássa el felügyeleti szerepét, s ha a kontrollmechanizmusokban bármilyen súlyos hiányosságra derül fény, alkalmazza szisztematikusan és időben az olyan eszközöket, mint a kifizetések megszakítása, a felfüggesztési eljárások, illetve a pénzügyi kiigazítások,

| — | A Bizottság és szolgálatai a 2007–2013. évi operatív programok esetében 63 (49 ERFA- és 14 ESZA-) kifizetés megszakításával és egy felfüggesztési határozat meghozatalával, a 2000–2006. évi operatív programok esetében pedig 5 – komoly hiányosságok vagy szabálytalanságok feltárása miatt, a szükséges korrekciós intézkedések tagállamok általi végrehajtásáig érvényes – felfüggesztő határozattal gyakorolták felügyeleti hatáskörüket. A Bizottság 2011-ben is ezt a szigorú politikát alkalmazza, ami az év első felében 52 (40 ERFA- és 12 ESZA-) kifizetés megszakításával járt. |
| --- | --- |

—

| — | a kohézió terén igyekezzék megbirkózni azzal a gonddal, hogy 2009-hez képest jelentősen megnőtt a hibaarány, a több tranzakció és a kiadásként elszámolt nagyobb összegek következtében pedig nőtt a hibás kifizetések volumene is, |
| --- | --- |

—

a kohézió terén igyekezzék megbirkózni azzal a gonddal, hogy 2009-hez képest jelentősen megnőtt a hibaarány, a több tranzakció és a kiadásként elszámolt nagyobb összegek következtében pedig nőtt a hibás kifizetések volumene is,

| — | korszerűsítsék az uniós közbeszerzési szabályokat, mivel azokból – elsősorban a kohézió terén – sok hiba fakad (20), |
| --- | --- |

—

korszerűsítsék az uniós közbeszerzési szabályokat, mivel azokból – elsősorban a kohézió terén – sok hiba fakad (20),

| — | javítsák tovább az éves tevékenységi jelentések érthetőségét és összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

—

javítsák tovább az éves tevékenységi jelentések érthetőségét és összehasonlíthatóságát.

| 1.25. | Összefoglaló jelentésében a Bizottság nyugtázta a vezetői jelentéseket, és leszögezte, hogy azok „megalapozott bizonyosságot nyújtanak a biztosok testületének a bizottsági szolgálatok által végzett kormányzás és belső kontroll tekintetében, és megalapozott bizonyosságot nyújtanak a célkitűzések megvalósítására vonatkozó képességet illetően” (21). A Számvevőszék azonban hangsúlyozza, hogy korábban rámutatott más kérdésekre is (22), amelyek továbbra is megoldatlanok maradtak: |
| --- | --- |

1.25.

Összefoglaló jelentésében a Bizottság nyugtázta a vezetői jelentéseket, és leszögezte, hogy azok „megalapozott bizonyosságot nyújtanak a biztosok testületének a bizottsági szolgálatok által végzett kormányzás és belső kontroll tekintetében, és megalapozott bizonyosságot nyújtanak a célkitűzések megvalósítására vonatkozó képességet illetően” (21). A Számvevőszék azonban hangsúlyozza, hogy korábban rámutatott más kérdésekre is (22), amelyek továbbra is megoldatlanok maradtak:

1.25.

| — | több területen kívánatos volna a fenntartások hatókörének, illetve terjedelmének kiterjesztése (lásd: 1.20., 3.52–3.54., 4.45–4.46., 5.31–5.34. és 6.46–6.47. bekezdés, valamint a 2–7. fejezet x.3. melléklete), |
| --- | --- |

—

több területen kívánatos volna a fenntartások hatókörének, illetve terjedelmének kiterjesztése (lásd: 1.20., 3.52–3.54., 4.45–4.46., 5.31–5.34. és 6.46–6.47. bekezdés, valamint a 2–7. fejezet x.3. melléklete),

| — | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fenntartások hatóköre és terjedelme megfelelő (lásd az 1.19–1.20., a 3.52–3.54., a 4.46 és az 5.33–5.34. bekezdésre adott választ). |
| --- | --- |

—

| — | még mindig hiányosak a visszafizettetésekről, illetve visszavonásokról szóló tagállami adatok, illetve nem ellenőrizte/validálta azokat a Bizottság (lásd: az
  1.2. melléklet
  3. pontja), |
| --- | --- |

—

még mindig hiányosak a visszafizettetésekről, illetve visszavonásokról szóló tagállami adatok, illetve nem ellenőrizte/validálta azokat a Bizottság (lásd: az
  1.2. melléklet
  3. pontja),

| — | A visszafizettetésekkel kapcsolatos információk a beszámolóhoz csatolt 6. megjegyzésben találhatók.

  A Kohézió területe kapcsán a 2000–2006-os programozási időszak tekintetében a Bizottság ellenőrzi, hogy a programok zárásához benyújtott információk hiánytalanok és megbízhatóak. A 2007–2013-as programozási időszak tekintetében a Bizottság speciális ellenőrzés keretében egyedileg vizsgálja a tagállamok visszafizettetési rendszereit annak érdekében, hogy bizonyosságot szerezzen a visszafizettetésekről és visszavonásokról szóló éves jelentésekben benyújtott adatok minőségéről. A vizsgálat első eredményei várhatóan már be fognak épülni a 2011-es éves tevékenységi jelentésekbe. |
| --- | --- |

—

A Kohézió területe kapcsán a 2000–2006-os programozási időszak tekintetében a Bizottság ellenőrzi, hogy a programok zárásához benyújtott információk hiánytalanok és megbízhatóak. A 2007–2013-as programozási időszak tekintetében a Bizottság speciális ellenőrzés keretében egyedileg vizsgálja a tagállamok visszafizettetési rendszereit annak érdekében, hogy bizonyosságot szerezzen a visszafizettetésekről és visszavonásokról szóló éves jelentésekben benyújtott adatok minőségéről. A vizsgálat első eredményei várhatóan már be fognak épülni a 2011-es éves tevékenységi jelentésekbe.

| — | továbbra sem veszik kellőképpen figyelembe, hogy különbségek vannak a pénzügyi korrekciós mechanizmusok, illetve a visszafizettetések között (a pénzügyi korrekciók a felügyeleti és kontrollrendszerekben feltárt hiányosságok következményei, míg a visszafizettetések a szabálytalan kifizetésekhez kapcsolódnak), illetve azok hatásai között (a pénzügyi korrekciókat az adófizetők viselik, míg a visszafizetések az egyes kedvezményezetteket terhelik) (lásd: az
  1.2. melléklet
  3. pontja). |
| --- | --- |

—

továbbra sem veszik kellőképpen figyelembe, hogy különbségek vannak a pénzügyi korrekciós mechanizmusok, illetve a visszafizettetések között (a pénzügyi korrekciók a felügyeleti és kontrollrendszerekben feltárt hiányosságok következményei, míg a visszafizettetések a szabálytalan kifizetésekhez kapcsolódnak), illetve azok hatásai között (a pénzügyi korrekciókat az adófizetők viselik, míg a visszafizetések az egyes kedvezményezetteket terhelik) (lásd: az
  1.2. melléklet
  3. pontja).

| — | A Bizottság beszámolójában az uniós költségvetés szintjén tesz megállapításokat; megítélése szerint a visszafizettetések nélkülözhetetlenek a költségvetés védelméhez. A Bizottság úgy értelmezi, hogy a Számvevőszék visszafizettetésekkel kapcsolatos megjegyzése a tagállami kedvezményezettek szintjét érinti, és véleménye szerint a jelentett információknak az ilyen szintű visszafizettetésekre kell vonatkozniuk. A megosztott igazgatású területeken azonban ez a feladat a tagállamok felelősségébe tartozik, amint azt a Bizottság a Számvevőszék 2009-es éves jelentésének 1.39. bekezdésére adott válaszában is kifejti. Amennyiben a tagállam (eredményes visszakövetelés vagy beszámítás révén) visszafizeti a jogosulatlanul kifizetett összegeket, úgy a Bizottság megítélése szerint az uniós költségvetés megfelelő védelemben részesül. A tagállamoknak azonban lehetőség szerint és indokolt esetben vissza kell fizettetniük a jogosulatlanul kifizetett összegeket. |
| --- | --- |

—

AZ ELŐFINANSZÍROZÁS FOKOZOTT ALKALMAZÁSÁNAK KÖVETKEZMÉNYEI

| 1.26. | A Bizottság az általa teljesített kifizetések jelentős részével előzetesen finanszíroz olyan költségeket, amelyek csak később merülnek fel külső szerveknél. Ha ezeket a kifizetéseket helyesen, előfinanszírozásként azonosítják, akkor folyósításuk idején nem kezelik őket az uniós számlákon végleges kiadásként. Ekkor eszközként tüntetik fel őket a mérlegben mindaddig, amíg a felmerült költségek alátámasztását be nem mutatják (vagy – ritkábban – amíg a tervezett tevékenységet be nem fejezik). A Bizottság ennek alapján az eredménykimutatásban rögzíti a kapcsolódó költségeket, és törli azokat a vonatkozó mérlegtételből. |
| --- | --- |

1.26.

A Bizottság az általa teljesített kifizetések jelentős részével előzetesen finanszíroz olyan költségeket, amelyek csak később merülnek fel külső szerveknél. Ha ezeket a kifizetéseket helyesen, előfinanszírozásként azonosítják, akkor folyósításuk idején nem kezelik őket az uniós számlákon végleges kiadásként. Ekkor eszközként tüntetik fel őket a mérlegben mindaddig, amíg a felmerült költségek alátámasztását be nem mutatják (vagy – ritkábban – amíg a tervezett tevékenységet be nem fejezik). A Bizottság ennek alapján az eredménykimutatásban rögzíti a kapcsolódó költségeket, és törli azokat a vonatkozó mérlegtételből.

| 1.27. | Ha egy előleg a beszámolóban végleges kiadásként van kimutatva, akkor nincs olyan számviteli dokumentum, amelyet bizonyítékként kellene bemutatni a pénzeszközök végső felhasználásáról. Ez növeli annak kockázatát, hogy a pénzeszközök felhasználását nem támasztják alá, illetve, hogy a szabálytalanságokat nem – vagy csak jelentős késéssel – lehet kimutatni. Ez megnehezítheti a szabálytalan kifizetések visszafizettetését. |
| --- | --- |

1.27.

Ha egy előleg a beszámolóban végleges kiadásként van kimutatva, akkor nincs olyan számviteli dokumentum, amelyet bizonyítékként kellene bemutatni a pénzeszközök végső felhasználásáról. Ez növeli annak kockázatát, hogy a pénzeszközök felhasználását nem támasztják alá, illetve, hogy a szabálytalanságokat nem – vagy csak jelentős késéssel – lehet kimutatni. Ez megnehezítheti a szabálytalan kifizetések visszafizettetését.

| 1.27. | A Bizottság számviteli szolgálatai tovább dolgoznak az előfinanszírozás megjelenítésével és elszámolásával kapcsolatos kérdések tisztázásán (lásd még az 1.37. bekezdésre adott választ).

  A Számvevőszék észrevételének második részében megfogalmazott alapelv érvényességét nem kétségbe vonva meg kell jegyezni, hogy például a pénzügyi konstrukciók esetében a jogalap mindössze egyetlen jogosultsági ellenőrzést ír elő a felmerült ráfordítások kapcsán: a program zárásakor vagy a programozási időszak végén (amelyik előbb bekövetkezik). Ennek megfelelően, a Bizottság által a tagállamok felé teljesített kifizetések számviteli elszámolásától függetlenül, az esetleges szabálytalanságok feltárására csak ebben az időpontban kerülhet sor. |
| --- | --- |

1.27.

A Számvevőszék észrevételének második részében megfogalmazott alapelv érvényességét nem kétségbe vonva meg kell jegyezni, hogy például a pénzügyi konstrukciók esetében a jogalap mindössze egyetlen jogosultsági ellenőrzést ír elő a felmerült ráfordítások kapcsán: a program zárásakor vagy a programozási időszak végén (amelyik előbb bekövetkezik). Ennek megfelelően, a Bizottság által a tagállamok felé teljesített kifizetések számviteli elszámolásától függetlenül, az esetleges szabálytalanságok feltárására csak ebben az időpontban kerülhet sor.

Az előfinanszírozás számottevő növekedése 2005 és 2010 között

| 1.28. | A felhalmozódott előfinanszírozás rögzített bruttó értéke az elmúlt hat évben több mint kétszeresére nőtt (39 milliárd euróról 84 milliárd euróra, lásd:
  1.3 táblázat
  első sora). Az ún. cut-off (a pénzügyi évek elkülönítése (23)) során a Bizottság megbecsüli a kedvezményezetteknek az év végéig felmerült olyan kiadásait is, amelyekre nézve még nem érkezett kifizetési kérelem. Ezeket a passzív időbeli elhatárolásokat (lásd:
  1.3 táblázat
  második sora) levonják a kapcsolódó bruttó függő előfinanszírozásból. A mérlegben így kapott nettó előfinanszírozási összeg (lásd:
  1.3 táblázat
  harmadik sora) szintén jelentős mértékben, de kevésbé gyorsan (29 milliárd euróról 49 milliárd euróra) nőtt. |
| --- | --- |

1.28.

A felhalmozódott előfinanszírozás rögzített bruttó értéke az elmúlt hat évben több mint kétszeresére nőtt (39 milliárd euróról 84 milliárd euróra, lásd:
  1.3 táblázat
  első sora). Az ún. cut-off (a pénzügyi évek elkülönítése (23)) során a Bizottság megbecsüli a kedvezményezetteknek az év végéig felmerült olyan kiadásait is, amelyekre nézve még nem érkezett kifizetési kérelem. Ezeket a passzív időbeli elhatárolásokat (lásd:
  1.3 táblázat
  második sora) levonják a kapcsolódó bruttó függő előfinanszírozásból. A mérlegben így kapott nettó előfinanszírozási összeg (lásd:
  1.3 táblázat
  harmadik sora) szintén jelentős mértékben, de kevésbé gyorsan (29 milliárd euróról 49 milliárd euróra) nőtt.

| 1.28. | A Bizottság nyomon követi az előfinanszírozás növekedését, amelynek jelentős része az új programozási időszak (2007–2013) kezdetével, illetve a megosztott igazgatásra vonatkozó jogszabályok szerinti előfinanszírozással indokolható. Mindazonáltal a Bizottság számviteli szolgálatai az operatív főigazgatóságokkal együttműködve továbbra is a lehető legalacsonyabb szinten kívánják tartani a nyitott előfinanszírozási összegeket, ez azonban sokszor ellentétes lehet a mögöttes jogszabályokkal. |
| --- | --- |

1.28.

1.3. táblázat –   Az előfinanszírozás (50) és a kapcsolódó elhatárolt kiadások alakulása 2005 és 2010 között (millió euro)

| | 2005.12.31. | 2006.12.31. | 2007.12.31. | 2008.12.31. | 2009.12.31. | 2010.12.31. | Különbség 2005 és 2010 között |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összegben | %-ban |
| Bruttó előfinanszírozás összesen (a pénzügyi évek elkülönítése előtt) | 38 854 | 43 129 | 55 099 | 73 754 | 84 761 | 84 387 | 45 533 | 117 % |
| Elhatárolt kiadások | 9 489 | 12 649 | 20 501 | 34 469 | 35 934 | 34 966 | 25 477 | 268 % |
| Nettó előfinanszírozás összesen (a pénzügyi évek elkülönítése után) | 29 365 | 30 480 | 34 598 | 39 285 | 48 827 | 49 421 | 20 056 | 68 % |

2005.12.31.

2006.12.31.

2007.12.31.

2008.12.31.

2009.12.31.

2010.12.31.

Különbség 2005 és 2010 között

Összegben

%-ban

Bruttó előfinanszírozás összesen (a pénzügyi évek elkülönítése előtt)

38 854

43 129

55 099

73 754

84 761

84 387

45 533

117 %

Elhatárolt kiadások

9 489

12 649

20 501

34 469

35 934

34 966

25 477

268 %

Nettó előfinanszírozás összesen (a pénzügyi évek elkülönítése után)

29 365

30 480

34 598

39 285

48 827

49 421

20 056

68 %

Pontatlan vagy hiányos előfinanszírozási adatok

El nem számolt előfinanszírozás

| 1.29. | Valószínű, hogy az előfinanszírozás elszámolásakor egyes elemeknél mindig is szükséges lesz becsléshez folyamodni, ám több főigazgatóság a belső politikákat és a külső fellépéseket illetően még mindig becsléseket rögzít a beszámolókban akkor is, ha a kifizetések további folyósításához már megfelelő alapként elfogadták a kedvezményezettek költségelszámolásait (24). A költségek passzív időbeli elhatárolásából származó összegek megbecslése az idők folyamán egyre megszokottabb gyakorlat lett: 2005-ben még a megelőlegezett összeg kevesebb mint egynegyedét érintette, míg 2010-ben már közel a felét (lásd:
  1.3 táblázat
  második sora). A Számvevőszék már korábban is nyugtalanítónak ítélte ennek a gyakorlatnak a terjedését (25). |
| --- | --- |

1.29.

Valószínű, hogy az előfinanszírozás elszámolásakor egyes elemeknél mindig is szükséges lesz becsléshez folyamodni, ám több főigazgatóság a belső politikákat és a külső fellépéseket illetően még mindig becsléseket rögzít a beszámolókban akkor is, ha a kifizetések további folyósításához már megfelelő alapként elfogadták a kedvezményezettek költségelszámolásait (24). A költségek passzív időbeli elhatárolásából származó összegek megbecslése az idők folyamán egyre megszokottabb gyakorlat lett: 2005-ben még a megelőlegezett összeg kevesebb mint egynegyedét érintette, míg 2010-ben már közel a felét (lásd:
  1.3 táblázat
  második sora). A Számvevőszék már korábban is nyugtalanítónak ítélte ennek a gyakorlatnak a terjedését (25).

| 1.29. | A Bizottság érti a Számvevőszék e területre vonatkozó aggályait, és erőfeszítéseket tesz a probléma orvoslására. A költségvetési rendelet jelenlegi felülvizsgálatának keretében a Bizottság javaslatot tett az előfinanszírozások rendszeres elszámolásának kötelezővé tételére.

  Az igazolatlan és/vagy ellenőrizetlen költségkimutatások hibakockázata miatt a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők egy része vonakodik ilyen kimutatások alapján kifizetéseket teljesíteni. Az igazolatlan és/vagy ellenőrizetlen költségkimutatásokat inkább a támogatott fellépés előrehaladásának jeleként értékelik, és további előfinanszírozást nyújtanak annak érdekében, hogy biztosítsák a támogatott projektek folyamatos finanszírozását. Az elszámolást ilyenkor a projekt végére halasztják.


  Érdemes megemlíteni, hogy ha az előfinanszírozások rendszeres elszámolása gyakorlattá válik, akkor az adminisztratív munkateher növekedése miatt mind a Bizottság, mind a kedvezményezettek/vállalkozók nehézségekkel fognak szembesülni (különösen a belső szakpolitikák és a külső segélyek területén). |
| --- | --- |

1.29.

Az igazolatlan és/vagy ellenőrizetlen költségkimutatások hibakockázata miatt a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők egy része vonakodik ilyen kimutatások alapján kifizetéseket teljesíteni. Az igazolatlan és/vagy ellenőrizetlen költségkimutatásokat inkább a támogatott fellépés előrehaladásának jeleként értékelik, és további előfinanszírozást nyújtanak annak érdekében, hogy biztosítsák a támogatott projektek folyamatos finanszírozását. Az elszámolást ilyenkor a projekt végére halasztják.

Érdemes megemlíteni, hogy ha az előfinanszírozások rendszeres elszámolása gyakorlattá válik, akkor az adminisztratív munkateher növekedése miatt mind a Bizottság, mind a kedvezményezettek/vállalkozók nehézségekkel fognak szembesülni (különösen a belső szakpolitikák és a külső segélyek területén).

Az előfinanszírozás hiányos nyilvántartása

| 1.30. | 2009 óta – főként a pénzügyi konstrukciók esetében – jelentősen megnőtt az olyan kifizetések száma, ahol akár a felmerült költségek, akár a tevékenység igazolása csak egy későbbi időpontban várható. A számvevőszéki ellenőrzés számos olyan esetre derített fényt, amikor kezdetben a Bizottság nem rögzített megfelelően egyes kifizetéseket a mérleg eszközoldalán. Így „a tartalom elsődlegessége a formával szemben” elvvel (26) ellentétben a beszámoló azt a benyomást keltette, hogy a kedvezményezettek teljes körű indokolást adtak a támogatás felhasználásáról, pedig a gyakorlatban nem ez volt a helyzet. |
| --- | --- |

1.30.

2009 óta – főként a pénzügyi konstrukciók esetében – jelentősen megnőtt az olyan kifizetések száma, ahol akár a felmerült költségek, akár a tevékenység igazolása csak egy későbbi időpontban várható. A számvevőszéki ellenőrzés számos olyan esetre derített fényt, amikor kezdetben a Bizottság nem rögzített megfelelően egyes kifizetéseket a mérleg eszközoldalán. Így „a tartalom elsődlegessége a formával szemben” elvvel (26) ellentétben a beszámoló azt a benyomást keltette, hogy a kedvezményezettek teljes körű indokolást adtak a támogatás felhasználásáról, pedig a gyakorlatban nem ez volt a helyzet.

| 1.30. | A probléma 2011 elején merült fel legelőször. A megosztott igazgatás jogi kerete nem írja elő sem azt, hogy az előlegként kifizetett érintett összegeket külön költségkimutatással igényeljék vissza a Bizottságtól, sem azt, hogy a végső kedvezményezett időszaki jelentéseket tegyen azok felhasználásáról. Lásd még az 1.31. és az 1.32. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

1.30.

Pénzügyi konstrukciók

| 1.31. | Ennek a problémakörnek a legfontosabb elemét a pénzügyi konstrukciókhoz való hozzájárulások jelentik. A Kohézió és a Vidékfejlesztés területére vonatkozó szabályozás (27) előírja, hogy a költségelszámolások tüntessék fel az operatív programoknak a pénzügyi konstrukciók létrehozását, illetve az ezeket végrehajtó alapokhoz történő hozzájárulást szolgáló kifizetéseit. A Bizottság azt a gyakorlatot alkalmazza, hogy a tagállamok által költségként elszámolt teljes összeget úgy tünteti fel az eredménykimutatásban, mintha a költségelszámolás végleges rendezéséről volna szó. |
| --- | --- |

1.31.

Ennek a problémakörnek a legfontosabb elemét a pénzügyi konstrukciókhoz való hozzájárulások jelentik. A Kohézió és a Vidékfejlesztés területére vonatkozó szabályozás (27) előírja, hogy a költségelszámolások tüntessék fel az operatív programoknak a pénzügyi konstrukciók létrehozását, illetve az ezeket végrehajtó alapokhoz történő hozzájárulást szolgáló kifizetéseit. A Bizottság azt a gyakorlatot alkalmazza, hogy a tagállamok által költségként elszámolt teljes összeget úgy tünteti fel az eredménykimutatásban, mintha a költségelszámolás végleges rendezéséről volna szó.

| 1.31. | A pénzügyi konstrukcióknak teljesített kifizetésekre vonatkozó információk hiányában – az alkalmazandó jogalap nem ír elő ilyen irányú tagállami adatszolgáltatást – a Bizottságnak kezdetben csak arra volt lehetősége, hogy e kifizetéseket ráfordításként kezelje.

  A tagállamoktól 2011 júniusában kért és kapott információk alapján a Bizottság a pénzügyi konstrukcióknak teljesített kifizetéseket a 2010-re vonatkozó beszámolóban eszközként szerepeltette, és feltüntette a 2009. évi összehasonlító adatokat is. Lásd a konszolidált beszámoló 2.5., 2.9., 2.10. és 3.4. megjegyzését, amelyekben minden részlet megtalálható. Lásd még az 1.32. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

1.31.

A tagállamoktól 2011 júniusában kért és kapott információk alapján a Bizottság a pénzügyi konstrukcióknak teljesített kifizetéseket a 2010-re vonatkozó beszámolóban eszközként szerepeltette, és feltüntette a 2009. évi összehasonlító adatokat is. Lásd a konszolidált beszámoló 2.5., 2.9., 2.10. és 3.4. megjegyzését, amelyekben minden részlet megtalálható. Lásd még az 1.32. bekezdésre adott választ.

| 1.32. | Az ágazati szabályozásnak megfelelően a tagállami hatóságoknak azonban csak később (általában a programozási időszak végeztével) kell záróelszámolást bemutatniuk arról, hogy az előlegeket milyen formában használták fel: a végső kedvezményezetteknek juttatott kölcsönként, garanciaként, vagy tőkebefektetésként. Ez azt jelentette, hogy 2010-ben a Bizottság nem rendelkezett átfogó információval arról, hogy mekkora összeget használtak fel ténylegesen a pénzügyi konstrukciók, és csak azt követően tudta a tagállamoktól beszerezni a szükséges információkat, miután 2011 elején fény derült erre a problémára. Mindebből következően a 2010-es előzetes beszámoló mérlegében kb. 4,8 milliárd euro nem jelent meg előfinanszírozásként (28). |
| --- | --- |

1.32.

Az ágazati szabályozásnak megfelelően a tagállami hatóságoknak azonban csak később (általában a programozási időszak végeztével) kell záróelszámolást bemutatniuk arról, hogy az előlegeket milyen formában használták fel: a végső kedvezményezetteknek juttatott kölcsönként, garanciaként, vagy tőkebefektetésként. Ez azt jelentette, hogy 2010-ben a Bizottság nem rendelkezett átfogó információval arról, hogy mekkora összeget használtak fel ténylegesen a pénzügyi konstrukciók, és csak azt követően tudta a tagállamoktól beszerezni a szükséges információkat, miután 2011 elején fény derült erre a problémára. Mindebből következően a 2010-es előzetes beszámoló mérlegében kb. 4,8 milliárd euro nem jelent meg előfinanszírozásként (28).

| 1.32. | Meg kell jegyezni, hogy a tagállamoktól kért és kapott információk nem a pénzügyi konstrukciók által ténylegesen elköltött összegekre vonatkoznak, hanem a számukra kifizetett összegekre. A költség-haszon kritériumot figyelembe véve a Bizottság lineáris becsléssel felmérte és az eszközök közé csoportosította át a felhasználatlan összegeket.

  Az összesen 4,8 milliárd EUR-t kitevő eszközállomány a jelenlegi jogalapnak megfelelően 2015 végéig teljesen leírásra kerül.


  Lásd még a 4.32. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

1.32.

Az összesen 4,8 milliárd EUR-t kitevő eszközállomány a jelenlegi jogalapnak megfelelően 2015 végéig teljesen leírásra kerül.

Lásd még a 4.32. bekezdésre adott választ.

Egyéb támogatási rendszerek

| 1.33. | Ezenfelül több más támogatási rendszer keretében lehetséges, hogy a kedvezményezettek záró költségelszámolásuk benyújtása előtt készpénzelőlegekben részesüljenek. A gyakorlatban ezeket is úgy kezelik, mintha végleges kiadásokról volna szó. Ezért ezek a mérlegben nincsenek elszámolva és feltüntetve. Az érintett összeget a Bizottság nehezen tudja számszerűsíteni. |
| --- | --- |

1.33.

Ezenfelül több más támogatási rendszer keretében lehetséges, hogy a kedvezményezettek záró költségelszámolásuk benyújtása előtt készpénzelőlegekben részesüljenek. A gyakorlatban ezeket is úgy kezelik, mintha végleges kiadásokról volna szó. Ezért ezek a mérlegben nincsenek elszámolva és feltüntetve. Az érintett összeget a Bizottság nehezen tudja számszerűsíteni.

| 1.33. | Csakúgy, mint a fent említett pénzügyi konstrukciók esetében, a jogalap a támogatási programok esetében sem ír elő semmilyen konkrét jelentéstételt a kifizetett összegekről és felhasználásukról. A Bizottság eddigi tapasztalatai alapján a támogatási programok esetében az előlegeket rövidebb időszakra fizetik ki, mint a pénzügyi konstrukciók esetében. A szokásos tevékenységből eredő ingadozások és a ténylegesen felmerült kiadások bevallásának késedelmei megnehezítik az ilyen előlegek pénzügyi hatásának számszerűsítését.

  Lásd még az 1.36. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

1.33.

Lásd még az 1.36. bekezdésre adott választ.

Bizottsági intézkedések

| 1.34. | A Bizottság igyekezett a végleges beszámolóhoz elegendő információra szert tenni. A tagállamoktól 2011 júniusának végén kapott információk szerint a pénzügyi konstrukciókhoz való uniós hozzájárulás összege 6,4 milliárd eurót tesz ki. A 2010. december 31-én a pénzügyi konstrukciók által fel nem használt összegekre vonatkozó becslés alapján a legjelentősebb kiigazításokat az jelentette, hogy egyes kiadásokat át kellett sorolni az eszközök közé a 2009-es és a 2010-es beszámolóban (lásd: a 2010-es éves beszámolóhoz kapcsolódó 2.5., 2.9., 2.10. és 3.4. megjegyzés, amelyek bemutatják a végrehajtott kiigazításokat). |
| --- | --- |

1.34.

A Bizottság igyekezett a végleges beszámolóhoz elegendő információra szert tenni. A tagállamoktól 2011 júniusának végén kapott információk szerint a pénzügyi konstrukciókhoz való uniós hozzájárulás összege 6,4 milliárd eurót tesz ki. A 2010. december 31-én a pénzügyi konstrukciók által fel nem használt összegekre vonatkozó becslés alapján a legjelentősebb kiigazításokat az jelentette, hogy egyes kiadásokat át kellett sorolni az eszközök közé a 2009-es és a 2010-es beszámolóban (lásd: a 2010-es éves beszámolóhoz kapcsolódó 2.5., 2.9., 2.10. és 3.4. megjegyzés, amelyek bemutatják a végrehajtott kiigazításokat).

Következtetések és ajánlások

| 1.35. | A Bizottság az előfinanszírozások teljeskörűségét illetően lényeges problémákat korrigált a pénzügyi évek elkülönítését célzó könyvelési tételekkel és a kiigazításokkal (lásd: 1.34. bekezdés). Amiatt azonban, hogy a tagállamok által ténylegesen felhasznált uniós pénzeszközökre vonatkozóan nem állt rendelkezésre időszerű információ, jelentős mértékben csökken a számviteli információk hasznossága a vezetés számára, különösen a Bizottságnak a költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége tekintetében. |
| --- | --- |

1.35.

A Bizottság az előfinanszírozások teljeskörűségét illetően lényeges problémákat korrigált a pénzügyi évek elkülönítését célzó könyvelési tételekkel és a kiigazításokkal (lásd: 1.34. bekezdés). Amiatt azonban, hogy a tagállamok által ténylegesen felhasznált uniós pénzeszközökre vonatkozóan nem állt rendelkezésre időszerű információ, jelentős mértékben csökken a számviteli információk hasznossága a vezetés számára, különösen a Bizottságnak a költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége tekintetében.

| 1.35. | A Bizottság hangsúlyozni kívánja a pénzügyi konstrukcióknak fizetett hozzájárulások kapcsán gyűjtött információ volumenét és jelentőségét, ami fontos lépés a számviteli információk pontosításához. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | A Bizottságnak további lépéseket kell tennie avégett, hogy a szükséges információ rendelkezésre álljon, a tranzakciókat a beszámolókban egységesen kezeljék, és minden főigazgatóság teljes, pontos és naprakész számviteli nyilvántartást vezessen. |
| --- | --- |

1.36.

A Bizottságnak további lépéseket kell tennie avégett, hogy a szükséges információ rendelkezésre álljon, a tranzakciókat a beszámolókban egységesen kezeljék, és minden főigazgatóság teljes, pontos és naprakész számviteli nyilvántartást vezessen.

| 1.36. | Az alkalmazott számviteli elszámolás mind a 4 megosztott igazgatású főigazgatóságban egységes volt, és megfelelt a jogalapnak. Emellett ebben a szakaszban a tagállamok által benyújtott költségkimutatások számviteli elszámolásán nem lehet változtatni. A Bizottság ehelyett továbbra is az év végén, becsléssel állapítja meg a felhasználatlan összegeket, és gondoskodik a szükséges számviteli kiigazításokról.

  Itt a költséghatékonyságot kell előtérbe helyezni, hiszen a Bizottság nem engedheti meg, hogy a kedvezményezettektől megkövetelt, előlegekkel kapcsolatos jelentéstétel túlzottan bonyolulttá és erőforrás-igényessé váljon az érintettek számára.


  A Bizottság már javaslatot tett a strukturális alapokról szóló rendeletben található jelenlegi ágazati jogalap megfelelő módosítására. A megfelelő rendelkezéseket a jövőbeni jogalapra vonatkozó javaslataiba is be fogja illeszteni. |
| --- | --- |

1.36.

Itt a költséghatékonyságot kell előtérbe helyezni, hiszen a Bizottság nem engedheti meg, hogy a kedvezményezettektől megkövetelt, előlegekkel kapcsolatos jelentéstétel túlzottan bonyolulttá és erőforrás-igényessé váljon az érintettek számára.

A Bizottság már javaslatot tett a strukturális alapokról szóló rendeletben található jelenlegi ágazati jogalap megfelelő módosítására. A megfelelő rendelkezéseket a jövőbeni jogalapra vonatkozó javaslataiba is be fogja illeszteni.

| 1.37. | Mivel az uniós költségvetés egyre gyakrabban folyamodik előfinanszírozáshoz és új típusú pénzügyi eszközökhöz, sürgőssé vált, hogy a Bizottság a vonatkozó számviteli szabályt felülvizsgálva megfelelő iránymutatást adjon az előfinanszírozás elismerését és elszámolását illetően. Ezt hatékonyabb felügyelettel kellene kiegészíteni (29). |
| --- | --- |

1.37.

Mivel az uniós költségvetés egyre gyakrabban folyamodik előfinanszírozáshoz és új típusú pénzügyi eszközökhöz, sürgőssé vált, hogy a Bizottság a vonatkozó számviteli szabályt felülvizsgálva megfelelő iránymutatást adjon az előfinanszírozás elismerését és elszámolását illetően. Ezt hatékonyabb felügyelettel kellene kiegészíteni (29).

| 1.37. | A Bizottság kiemeli, hogy különbséget kell tenni a külső segélyek és belső szakpolitikák keretében nyújtott előfinanszírozás, illetve a megosztott igazgatás keretében nyújtott előfinanszírozás között, különösen a pénzügyi konstrukciók tekintetében.

  A Bizottság arra is felhívja a figyelmet, hogy az előfinanszírozások záró kifizetések előtti elszámolására vonatkozó probléma megoldása nem csak számviteli iránymutatás kérdése. A gyakorlatban ez olyan időközi költségkimutatások megtérítését jelenti, amelyeknél először ellenőrizni kell az összetett jogosultsági szabályoknak való megfelelés mértékét. Ez elengedhetetlenül együtt jár az adminisztratív munkateher jelentős növekedésével mind a kedvezményezettek, mind a Bizottság számára.


  Sőt, ez a megoldás szükségessé tenné a költségvetési rendelet és az ágazati jogszabályok módosítását is, hiszen ezek jelenleg lehetővé teszik a támogatott fellépés előrehaladásán alapuló folyamatos előfinanszírozást. A Bizottság a költségvetési rendelet vonatkozó cikkének felülvizsgálatakor már javaslatot tett az előfinanszírozás rendszeres elszámolásának kötelezővé tételére.


  A Bizottság végül arra kíván rámutatni, hogy számviteli szolgálatai 2010-ben és 2011-ben már számos iránymutatást és képzést adtak, illetve műhelytalálkozókat szerveztek az előfinanszírozás témakörében, amit a jövőben is folytatni kívánnak. |
| --- | --- |

1.37.

A Bizottság arra is felhívja a figyelmet, hogy az előfinanszírozások záró kifizetések előtti elszámolására vonatkozó probléma megoldása nem csak számviteli iránymutatás kérdése. A gyakorlatban ez olyan időközi költségkimutatások megtérítését jelenti, amelyeknél először ellenőrizni kell az összetett jogosultsági szabályoknak való megfelelés mértékét. Ez elengedhetetlenül együtt jár az adminisztratív munkateher jelentős növekedésével mind a kedvezményezettek, mind a Bizottság számára.

Sőt, ez a megoldás szükségessé tenné a költségvetési rendelet és az ágazati jogszabályok módosítását is, hiszen ezek jelenleg lehetővé teszik a támogatott fellépés előrehaladásán alapuló folyamatos előfinanszírozást. A Bizottság a költségvetési rendelet vonatkozó cikkének felülvizsgálatakor már javaslatot tett az előfinanszírozás rendszeres elszámolásának kötelezővé tételére.

A Bizottság végül arra kíván rámutatni, hogy számviteli szolgálatai 2010-ben és 2011-ben már számos iránymutatást és képzést adtak, illetve műhelytalálkozókat szerveztek az előfinanszírozás témakörében, amit a jövőben is folytatni kívánnak.

KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁS

| 1.38. | Ez a rész az Unió 2010-es általános költségvetésének végrehajtását foglalja össze. |
| --- | --- |

1.38.

Ez a rész az Unió 2010-es általános költségvetésének végrehajtását foglalja össze.

Költségvetési kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok

| 1.39. | A 2010-ben rendelkezésre álló összes előirányzatban, tekintetbe véve az áthozott előirányzatokat (30), a címzett bevételeket (31) és a költségvetés-módosításokat (32), összesen 147,3 milliárd euro kötelezettségvállalás és 130,5 milliárd euro kifizetés szerepelt, ami a 2009-ben rendelkezésre álló összes előirányzathoz képest 0,9 %-os, illetve 4,8 %-os növekedést jelent (lásd: az éves jelentés
  mellékletének III.
  és
  IV. diagramja
  ). |
| --- | --- |

1.39.

A 2010-ben rendelkezésre álló összes előirányzatban, tekintetbe véve az áthozott előirányzatokat (30), a címzett bevételeket (31) és a költségvetés-módosításokat (32), összesen 147,3 milliárd euro kötelezettségvállalás és 130,5 milliárd euro kifizetés szerepelt, ami a 2009-ben rendelkezésre álló összes előirányzathoz képest 0,9 %-os, illetve 4,8 %-os növekedést jelent (lásd: az éves jelentés
  mellékletének III.
  és
  IV. diagramja
  ).

| 1.40. | Az év költségvetési kötelezettségvállalási előirányzatai 0,6 milliárd euróval túllépték a pénzügyi keret szerinti felső határértéket, olyan pénzeszközök felhasználása miatt, amelyek esetében ez megengedett (33). A kifizetési előirányzatok összességükben 11,4 milliárd euróval a felső határ alatt maradtak. |
| --- | --- |

1.40.

Az év költségvetési kötelezettségvállalási előirányzatai 0,6 milliárd euróval túllépték a pénzügyi keret szerinti felső határértéket, olyan pénzeszközök felhasználása miatt, amelyek esetében ez megengedett (33). A kifizetési előirányzatok összességükben 11,4 milliárd euróval a felső határ alatt maradtak.

Költségvetés-végrehajtási arányok

| 1.41. | A Bizottság által készített különböző dokumentumokban többek között az alábbi adatok szerepelnek az Európai Unió költségvetésének végrehajtásáról (34): |
| --- | --- |

1.41.

A Bizottság által készített különböző dokumentumokban többek között az alábbi adatok szerepelnek az Európai Unió költségvetésének végrehajtásáról (34):

1.41.

| — | 2010. év végén a költségvetési többlet 4,5 milliárd euro volt (2009-ben: 2,3 milliárd euro). |
| --- | --- |

—

2010. év végén a költségvetési többlet 4,5 milliárd euro volt (2009-ben: 2,3 milliárd euro).

| — | A 2010. évi felhasználási arány a kötelezettségvállalások tekintetében 99 %, a kifizetések tekintetében pedig 97 % volt. |
| --- | --- |

—

A 2010. évi felhasználási arány a kötelezettségvállalások tekintetében 99 %, a kifizetések tekintetében pedig 97 % volt.

| — | 2010-ben 3,3 milliárd euro értékű felhalmozódott fennálló kötelezettségvállalást vontak vissza (2009-ben: 1,9 milliárd euro). A visszavonások növekedése elsősorban a 04. címmel (Foglalkoztatás és szociális ügyek) kapcsolatos (1,4 milliárd euro). |
| --- | --- |

—

2010-ben 3,3 milliárd euro értékű felhalmozódott fennálló kötelezettségvállalást vontak vissza (2009-ben: 1,9 milliárd euro). A visszavonások növekedése elsősorban a 04. címmel (Foglalkoztatás és szociális ügyek) kapcsolatos (1,4 milliárd euro).

| — | A DG EMPL 2010-ben megkapta az ESZA 2000–2006-os programozási időszakára vonatkozó záró kifizetés iránti kérelmeket. Ha egy adott programnál a teljes igényelt összeg nem érte el a programozott összeget, a DG EMPL visszavonta a fennálló kötelezettségvállalásokat (RAL). |
| --- | --- |

—

| — | 1,5 milliárd euro értékben felhasználatlanul maradt kifizetési előirányzatokat (címzett bevételek (35) nélkül) 2010-ről 2011-re átvittek. |
| --- | --- |

—

1,5 milliárd euro értékben felhasználatlanul maradt kifizetési előirányzatokat (címzett bevételek (35) nélkül) 2010-ről 2011-re átvittek.

| — | A Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (05. cím), a Kohézió (04. és 13. cím) és a Halászat és tengerügy (11. cím) szakpolitika-területet illetően a kifizetési előirányzatok általános felhasználási aránya 98 % volt. |
| --- | --- |

—

A Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (05. cím), a Kohézió (04. és 13. cím) és a Halászat és tengerügy (11. cím) szakpolitika-területet illetően a kifizetési előirányzatok általános felhasználási aránya 98 % volt.

| — | A Regionális politika szakpolitika-területet illetően a kifizetési előirányzatok a tervezettnél magasabbak voltak (a kezdeti költségvetési összeg 106 %-a). Ennek a finanszírozása összesen 1,8 milliárd euro átcsoportosítás révén történt. Ez az összeg elsősorban a 04. (Foglalkoztatás és szociális ügyek) és a 05. címből (Mezőgazdaság és vidékfejlesztés) származott, ezeknél ugyanis a vártnál kevesebb kifizetésre került sor az Európai Szociális Alap kifizetéseinek megszakítása és felfüggesztése (88 %-os teljesítés), a vidékfejlesztés alacsonyabb igénylési szintje (94 %-os teljesítés), illetve a programzárások lassú feldolgozása miatt (36). |
| --- | --- |

—

A Regionális politika szakpolitika-területet illetően a kifizetési előirányzatok a tervezettnél magasabbak voltak (a kezdeti költségvetési összeg 106 %-a). Ennek a finanszírozása összesen 1,8 milliárd euro átcsoportosítás révén történt. Ez az összeg elsősorban a 04. (Foglalkoztatás és szociális ügyek) és a 05. címből (Mezőgazdaság és vidékfejlesztés) származott, ezeknél ugyanis a vártnál kevesebb kifizetésre került sor az Európai Szociális Alap kifizetéseinek megszakítása és felfüggesztése (88 %-os teljesítés), a vidékfejlesztés alacsonyabb igénylési szintje (94 %-os teljesítés), illetve a programzárások lassú feldolgozása miatt (36).

| — | Az ESZA 2010. évi végrehajtása csupán 88 %-ot ért el, mivel egyes 2000–2006-os, illetve 2007–2013-as programok ellenőrzése során olyan komoly rendszerhibákra és szabálytalanságokra derült fény, amelyek miatt bizonyos kifizetéseket le kellett állítani (kifizetések felfüggesztése, illetve megszakítása). Egyes 2000–2006-os, spanyol, francia és olasz programok esetében a kifizetési előirányzatokat 2009-ről 2010-re vitték át, és azok továbbra sem használhatók fel, a pénzügyi felfüggesztési és korrekciós eljárások lefolytatására (egy eset kivételével) a 2000–2006-os végelszámolás keretében a záró kifizetésekkel együtt kerül sor. A költségvetési rendelettel összhangban az átvitt források nem csoportosíthatók át másik költségvetési sorra, így 2010-ben is felhasználatlanok maradtak. |
| --- | --- |

—

| 1.42. | A 2010-es pénzügyi év során egyes vonatkozó rendeleteket (37) módosítottak, hogy a 2007–2013-as időszak strukturális intézkedései további előfinanszírozásban részesülhessenek. A kiigazított szabályozás alapján további előlegeket fizettek a gazdasági válság által különösen sújtott tagállamoknak: 371 millió eurós összeget az Európai Szociális Alapból, 404 millió eurót a Kohéziós Alapból, valamint 0,8 millió eurót az Európai Halászati Alapból. A Mezőgazdaság és vidékfejlesztés terén a 2010-es költségvetési év során megfelelő jogalap nélkül további 401 millió euro összegű előfinanszírozás kifizetésére került sor a tagállamok részére. Az érintett összegről a 3. fejezetben számolunk be, mint jogszerűségi és szabályszerűségi hibáról (38). |
| --- | --- |

1.42.

A 2010-es pénzügyi év során egyes vonatkozó rendeleteket (37) módosítottak, hogy a 2007–2013-as időszak strukturális intézkedései további előfinanszírozásban részesülhessenek. A kiigazított szabályozás alapján további előlegeket fizettek a gazdasági válság által különösen sújtott tagállamoknak: 371 millió eurós összeget az Európai Szociális Alapból, 404 millió eurót a Kohéziós Alapból, valamint 0,8 millió eurót az Európai Halászati Alapból. A Mezőgazdaság és vidékfejlesztés terén a 2010-es költségvetési év során megfelelő jogalap nélkül további 401 millió euro összegű előfinanszírozás kifizetésére került sor a tagállamok részére. Az érintett összegről a 3. fejezetben számolunk be, mint jogszerűségi és szabályszerűségi hibáról (38).

| 1.42. | A 401 millió EUR összegű vidékfejlesztési előlegfizetések nem minősülnek a végső kedvezményezettek számára nyújtott szabálytalan kifizetésnek. Emellett a szóban forgó összegek visszafizettetése folyamatban van, 2011 végével be is fejeződik. |
| --- | --- |

1.42.

Fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

| 1.43. | A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások (azaz nyitott kötelezettségvállalások, amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza) (39) 17 milliárd euróval (9,7 %), összesen 194 milliárd euróra nőttek, elsősorban a differenciált előirányzatok (40) révén finanszírozott szakpolitika-területeken. Ez az érintett szakpolitika-területek kiadásainak 2010-es teljesítési arányát tekintve 2,2 évnyi differenciált kötelezettségvállalásnak, illetve 2,8 évnyi differenciált kifizetésnek felel meg. |
| --- | --- |

1.43.

A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások (azaz nyitott kötelezettségvállalások, amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza) (39) 17 milliárd euróval (9,7 %), összesen 194 milliárd euróra nőttek, elsősorban a differenciált előirányzatok (40) révén finanszírozott szakpolitika-területeken. Ez az érintett szakpolitika-területek kiadásainak 2010-es teljesítési arányát tekintve 2,2 évnyi differenciált kötelezettségvállalásnak, illetve 2,8 évnyi differenciált kifizetésnek felel meg.

| 1.43–1.44. | A fennálló kötelezettségvállalások nagysága a többéves programok szokásos irányítására és az új kötelezettségek általános szintjének növekedésére vezethető vissza. Ami a strukturális alapokat illeti, a fennálló kötelezettségvállalások nagysága a vonatkozó szabályozásokban meghatározott N+2/N+3 szabálynak felel meg. E szabály értelmében a fennálló kötelezettségvállalások várható szintjének 2 vagy 3 évnyi kötelezettségvállalással kell megegyeznie. Következésképpen a jelenlegi fennálló kötelezettségvállalások a vonatkozó szabályok értelmében „szokásosak”. Emellett a költségvetési hatóság minden évben tájékoztatást kap az esetleges rendkívüli fennálló kötelezettségvállalásokról. Ezeket a visszavonandó kötelezettségeket a Bizottság szoros figyelemmel kíséri. |
| --- | --- |

1.43–1.44.

Image

| 1.44. | A legtöbb fennálló kötelezettségvállalás a Kohézió szakpolitika-csoporthoz kapcsolódik (lásd:
  1.2 ábra
  ). Ezen a területen 128 milliárd eurót (41) (a teljes összeg kb. 66 %-át) tettek ki a fennálló kötelezettségvállalások; a kifizetések 2010-es teljesítési aránya mellett ez 2,6 évnyi kötelezettségvállalásnak vagy 3,4 évnyi kifizetésnek felel meg. E fennálló kötelezettségvállalások legnagyobb része (113,2 milliárd euro, a teljes összeg 88 %-a) a jelenlegi, 2007–2013-as időszakot érinti. Ez tükrözi az arra irányuló törekvést, hogy a fennálló kötelezettségvállalásokat az automatikus visszavonás (az ún. „n+2” szabály/„n+3” szabály (42) hatálybalépése előtti kifizetések révén rendezzék. |
| --- | --- |

1.44.

A legtöbb fennálló kötelezettségvállalás a Kohézió szakpolitika-csoporthoz kapcsolódik (lásd:
  1.2 ábra
  ). Ezen a területen 128 milliárd eurót (41) (a teljes összeg kb. 66 %-át) tettek ki a fennálló kötelezettségvállalások; a kifizetések 2010-es teljesítési aránya mellett ez 2,6 évnyi kötelezettségvállalásnak vagy 3,4 évnyi kifizetésnek felel meg. E fennálló kötelezettségvállalások legnagyobb része (113,2 milliárd euro, a teljes összeg 88 %-a) a jelenlegi, 2007–2013-as időszakot érinti. Ez tükrözi az arra irányuló törekvést, hogy a fennálló kötelezettségvállalásokat az automatikus visszavonás (az ún. „n+2” szabály/„n+3” szabály (42) hatálybalépése előtti kifizetések révén rendezzék.

---

(1)  Az összevont pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a nettó eszközökben bekövetkezett változásokat feltüntető kimutatás, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és egyéb magyarázatok (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

(2)  A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések a következőkből állnak: a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések, a költségvetési alapelvek összefoglalása és egyéb magyarázó jegyzetek.

(3)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve ezek hiányában a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak. A költségvetési rendeletnek megfelelően a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó összevont pénzügyi kimutatások (a 2005-ös pénzügyi év óta) a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott ezen számviteli szabályok alapján készültek, amelyek az eredményszemléletű számvitel elveit a sajátos uniós környezethez igazítják, míg a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések továbbra is elsősorban a készpénzmozgásokon alapulnak.

(4)  Lásd: HL C 303., 2010.11.9., 10–12. o.

(5)  A DAS a déclaration d’assurance, vagyis: megbízhatósági nyilatkozat francia elnevezés rövidítése.

(6)  Lásd: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke.

(7)  A legutóbb az 1081/2010/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 311., 2010.11.26., 9. o.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.) előírja, hogy a végleges beszámolót a következő pénzügyi év július 31-ig kell megküldeni.

(8)  Lásd:
  1.2. melléklet
  1. pontja.

(9)  A korábbi Kutatás, energiaügy és közlekedés szakpolitika-csoport kutatási vonatkozású részéről korábban az 5. fejezetben számoltunk be, a korábbi Oktatás és állampolgárság szakpolitika-csoportról korábban a 7. fejezet számolt be, míg a korábbi Gazdasági és pénzügyek szakpolitika-csoportról korábban a 8. fejezet adott számot (részletesen lásd: 6.1. bekezdés). A korábbi Kutatás, energiaügy és közlekedés szakpolitika-csoport energiaügyi és közlekedési vonatkozású részéről most – a korábbi Kohézió szakpolitika-csoporttal egyetemben – a 4. fejezetben számolunk be.

(10)  A bevételekre vonatkozó ellenőrzés hatókörét illetően lásd: 2.7–2.13. bekezdés.

(11)  Integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (Integrated Administration and Control System, IACS).

(12)  A különböző szakpolitika-csoportokat illetően lásd: ezen éves jelentés
  1.2 táblázata
  és x.1. mellékletei; a Kohéziót illetően pedig: a 2009-es éves jelentés 4.17–4.19. bekezdése.

(13)  2010-ben az energiaügy és a közlekedés az összevont szakpolitika-csoport 7 %-át teszi ki (lásd még: 9. lábjegyzet).

(14)  Lásd még: a 2009-es éves jelentés 1.26. bekezdése.

(15)  A fenntartások száma csökkenést mutat, 20-ról (2009) 17-re (2010). Megjegyezzük ugyanakkor azt is, hogy 2010-ben az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság két főigazgatóságra vált szét (Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, valamint Energiaügyi Főigazgatóság), így a 2009-es fenntartást két fenntartásként hozták át 2010-re.

(16)  Lásd:
  4.3. melléklet
  .

(17)  Lásd: a Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek, 2.3. pont – a Bizottság 2010. évi igazgatási eredményeinek összefoglalása, COM(2011) 323 végleges, 2011. június 1.: „A Bizottság belső ellenőre úgy ítéli meg, hogy a Bizottság 2010-ben olyan kormányzási, kockázatkezelési és belsőkontroll-eljárásokat működtetett, amelyek megalapozott bizonyosságot szolgáltathatnak a pénzügyi célkitűzések megvalósítását illetően, leszámítva a pénzügyi igazgatás azon területeit, amelyek tekintetében a főigazgatók a megbízhatósági nyilatkozatukban fenntartásaikat fejezték ki, vagy amelyek esetében az alapul szolgáló tranzakciók hibái kapcsán a kockázatkezelésre vonatkozó megjegyzéseket tettek.”

(18)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – A Bizottság 2010. évi igazgatási eredményeinek összefoglalása, COM(2011) 323 végleges, 2011. június 1.

(19)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 317. cikke alapján.

(20)  Lásd: Zöld könyv az EU közbeszerzési politikájának modernizálásáról (2004/18/EK és 2004/17/EK irányelv).

(21)  Lásd: COM(2011) 323 végleges, 2011. június 1., 2.3. pont.

(22)  Lásd: a 2009. évi éves jelentés 1.31. bekezdése.

(23)  A pénzügyi évek elkülönítése azt kívánja biztosítani, hogy az összes bevétel és az összes kiadás pontosan, a megfelelő számviteli időszakban legyen rögzítve.

(24)  Lásd: a Számvevőszék 2006-os éves jelentése 1.28. bekezdésének első francia bekezdése; a 2007-es éves jelentés 1.23. bekezdésének második francia bekezdése és 1.24. bekezdésének második francia bekezdése, valamint 1.26. bekezdése; a 2008-as éves jelentés 1.14. bekezdése, valamint a 2009-es éves jelentés 1.12. bekezdése.

(25)  Az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról szóló 6/2010. sz. véleményében a Számvevőszék hangot adott azzal kapcsolatos aggodalmának, hogy az elszámolatlan előfinanszírozás igen nagy mértékben megnőtt, és leszögezte, hogy megfelelő intézkedésekre van szükség ennek visszaszorítására.

(26)  A Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok (IPSAS) közül az 1. sz. a következőképp határozza meg ezt az elvet: „Ahhoz, hogy az információ valósághűen tüntesse fel a szándéka szerint tükrözendő tranzakciókat és egyéb eseményeket, nem egyszerűen jogi alaki sajátosságaik, hanem lényegük és valós gazdasági tartalmuk alapján kell elkönyvelni és bemutatni őket. A tranzakciók és egyéb események lényege nem mindig áll összhangban jogi alaki sajátosságaikkal” (Nemzetközi Költségvetési Számviteli Iránymutatások Kézikönyve, 2011, 1. kötet, A. függelék, 70. oldal). Lásd még: a költségvetési rendelet 124. cikke.

(27)  Lásd: az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2010.7.31., 25. o.) 4. szakaszának 44. cikke; az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó 1828/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 371., 2006.12.27., 1. o.) 8. szakaszának 43–46. cikke; az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.) 71. cikkének (5) bekezdése; valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra vonatkozó 1974/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 368., 2006.12.23., 15. o.) 50–52. cikke.

(28)  Ez az összeg hosszú távú előfinanszírozásból (3 820 millió euro) és rövid távú előfinanszírozásból (955 millió euro) áll.

(29)  Lásd még: a 2008-as éves jelentés 1.43. bekezdése.

(30)  A 2009-ről áthozott előirányzatok összege 0,3 milliárd euro kötelezettségvállalás, illetve 1,8 milliárd euro kifizetés.

(31)  A 2010-es célhoz kötött bevételek (lásd még: 35. lábjegyzet) összege 5,4 milliárd euro kötelezettségvállalás, illetve 5,8 milliárd euro kifizetés.

(32)  A 2010-es év során jóváhagyott nyolc költségvetés-módosítás összességében 99 millió euro növekedést eredményezett az előirányzott kötelezettségvállalásokban, és 19 millió euro növekedést az előirányzott kifizetésekben.

(33)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás (HL C 139., 2006.6.14., 1. o.) értelmében a költségvetésbe betervezett egyes olyan kötelezettségvállalási előirányzatokat, mint pl. a sürgősségisegély-tartalék, az Európai Unió Szolidaritási Alapja és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, túl szabad lépni.

(34)  A 2010-es költségvetés végrehajtásáról részletes tájékoztatást nyújt az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójának II. része, a Bizottság (Költségvetési Főigazgatóság) „Kísérő jelentés a Közösség beszámolójához a költségvetési és pénzgazdálkodásról – 2010-es pénzügyi év” dokumentuma, valamint „A strukturális és kohéziós alapok 2010-es költségvetésének végrehajtására irányuló elemzésről” szóló jelentés.

(35)  A címzett bevételek közé tartoznak többek között a következők: a tévesen kifizetett összegek beszedéséből származó és eredeti költségvetési soruk alá visszavezetett visszafizettetések, az EFTA-államok egyes költségvetési sorokat növelő befizetései, illetve a harmadik felektől származó azon bevételek, melyeket illetően az uniós tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó megállapodásokat kötöttek.

(36)  „Kísérő jelentés a Közösség beszámolójához a költségvetési és pénzgazdálkodásról – 2010-es pénzügyi év”.

(37)  A Tanács 1198/2006/EK rendelete (HL L 223., 2006.8.15., 1. o.) és 1083/2006/EK rendelete.

(38)  Lásd: 3.13., 3.15. és 3.22. bekezdés.

(39)  A kiadások differenciálásának közvetlen következménye, hogy fennálló költségvetési kötelezettségvállalások keletkeznek akkor, ha a kiadásokat végrehajtó programok lebonyolítása több évbe telik, és a kötelezettségeket évekkel a vonatkozó kifizetések előtt vállalják. Mivel a kötelezettségvállalásokat kifizetések folyósítása révén lehet felszámolni, hosszú távon a fennálló kötelezettségvállalások felhalmozódásához vezet, ha a kötelezettségvállalások jelentősen meghaladják a kifizetéseket. Ez a helyzet azután évről évre húzódik.

(40)  A költségvetés kétféle előirányzatot különböztet meg: a nem differenciált és a differenciált előirányzatokat. A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű tevékenységek, mint például az igazgatási kiadások finanszírozására használják. A differenciált előirányzatokat a többéves tevékenységek kezelése érdekében vezették be; az ezekhez kapcsolódó kifizetésekre a kötelezettségvállalás évében és az azt követő években kerülhet sor. A differenciált előirányzatokat elsősorban a strukturális alapok és a Kohéziós Alap esetében alkalmazzák.

(41)  A Kohézióra vonatkozóan lásd: „Kísérő jelentés a Közösség beszámolójához a költségvetési és pénzgazdálkodásról – 2010-es pénzügyi év”, 23. o., 36–41. o.

(42)  Az „n + 2/n + 3” szabály az előirányzat évét követő második/harmadik év végéig ki nem fizetett, illetve kifizetési kérelemben nem igényelt valamennyi forrás automatikus visszavonását írja elő. A „harmadik egyszerűsítési” csomag részeként az „n+2”/„n+3” szabályt utoljára a Kohézió 2007-es kötelezettségvállalásainak vonatkozásában módosították (lásd: az Európai Parlament és a Tanács 539/2010/EU rendeletével [HL L 158., 2010.6.24., 1. o.] módosított 1083/2006/EK rendelet). Ez azonban nem volt jelentős hatással a kifizetési előirányzatok felhasználási arányára.

(43)  Az általános költségvetés III. szakaszának 14., valamint 24–31. – elsősorban igazgatási kiadásra vonatkozó – költségvetési címei a 7. fejezetben, az Európai Bizottságról szóló részben kerülnek bemutatásra.

(44)  Az igazgatási kiadásokat nem tartalmazzák a szakpolitika-csoportok; ezen kiadások külön kerülnek bemutatásra saját fejezetben; ez eltérésekhez vezet a 3–6. fejezettel összehasonlítva.

(45)  A hibagyakoriság a mintának azt a hányadát jelenti, amelyet számszerűsíthető és nem számszerűsíthető hiba jellemez.

(46)  A rendszerek akkor tekintendők „részben eredményesnek”, ha egyes kontrollösszetevők működése megfelelőnek volt tekinthető, másoké azonban nem, és ennek következtében nem biztos, hogy a rendszerek összességükben elfogadható szintre tudják szorítani az alapul szolgáló tranzakciók hibaszintjét. Részletesen lásd: „Az ellenőrzés hatóköre és módszere”, 2–7. fejezet.

(47)  Megtérített költségek (lásd: 3.16. bekezdés).

(48)  Megtérített költségek (lásd: 4.23. bekezdés).

(49)  A tranzakciók szabályszerűsége szempontjából a 2010-es kifizetések (122 231 millió euro – lásd az
  1.1. táblázatot
  ), illetve az ellenőrzött alapsokaság egészének teljes összege közötti különbség azoknak az előlegeknek felelnek meg, amelyekben a Mezőgazdaság és természeti erőforrások (851 millió euro), illetve a Kohézió, energiaügy és közlekedés (3 074 millió euro) szakpolitika-csoportok részesültek (lásd: 3.16. és 4.23. bekezdés).

(50)  A pénzügyi konstrukciókra vonatkozóan előzetesen kifizetett kiadások (2010-ben 4 775 millió euro, 2009-ben 2 153 millió euro) nem szerepelnek a feltüntetett összegekben (lásd: 1.31–1.33. bekezdés).

1.1. MELLÉKLET

ELLENŐRZÉSI KONCEPCIÓ ÉS MÓDSZERTAN

1. RÉSZ –
     
  A beszámoló megbízhatóságára irányuló ellenőrzés koncepciója és módszertana

| 1. | Annak megítéléséhez, hogy az összevont pénzügyi kimutatásokból és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből álló összevont beszámoló (1) minden lényeges szempontból híven tükrözi-e az Európai Unió pénzügyi helyzetét, illetve a gazdasági események év végi eredményét, a legfőbb értékelési szempontok az alábbiak:
  a)   jogszerűség és szabályszerűség: a beszámoló elkészítése az érvényes rendelkezések szerint történik, és a költségvetési előirányzatok rendelkezésre állnak;
  b)   teljeskörűség: az adott időszakra vonatkozó összes bevételi és kiadási tranzakció, a mérleg vonatkozásában pedig az összes eszköz és az összes forrás (a mérlegen kívüli tételekkel együtt) rögzítve van a nyilvántartásokban;
  c)   a tranzakciók valódisága, illetve az eszközök és források megléte: minden bevételi és kiadási tranzakciót a szervezetet érintő és az adott időszakra vonatkozó gazdasági esemény igazol; a mérleg fordulónapján az adott eszköz vagy forrás létezik, és a beszámolót készítő gazdálkodó tulajdonában van;
  d)   számbavétel és értékelés: a bevételi és kiadási tranzakciókat, illetve az eszközöket és forrásokat megfelelő értékkel könyvelik el a nyilvántartásokban, szem előtt tartva az óvatosság elvét;
  e)   az információk bemutatása: a bevételi és kiadási tranzakciók, az eszközök és a források közzététele és leírása az alkalmazandó számviteli szabályoknak és normáknak, valamint az átláthatóság elvének megfelelően történik. |
| --- | --- |

1.

Annak megítéléséhez, hogy az összevont pénzügyi kimutatásokból és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből álló összevont beszámoló (1) minden lényeges szempontból híven tükrözi-e az Európai Unió pénzügyi helyzetét, illetve a gazdasági események év végi eredményét, a legfőbb értékelési szempontok az alábbiak:

a)   jogszerűség és szabályszerűség: a beszámoló elkészítése az érvényes rendelkezések szerint történik, és a költségvetési előirányzatok rendelkezésre állnak;

b)   teljeskörűség: az adott időszakra vonatkozó összes bevételi és kiadási tranzakció, a mérleg vonatkozásában pedig az összes eszköz és az összes forrás (a mérlegen kívüli tételekkel együtt) rögzítve van a nyilvántartásokban;

c)   a tranzakciók valódisága, illetve az eszközök és források megléte: minden bevételi és kiadási tranzakciót a szervezetet érintő és az adott időszakra vonatkozó gazdasági esemény igazol; a mérleg fordulónapján az adott eszköz vagy forrás létezik, és a beszámolót készítő gazdálkodó tulajdonában van;

d)   számbavétel és értékelés: a bevételi és kiadási tranzakciókat, illetve az eszközöket és forrásokat megfelelő értékkel könyvelik el a nyilvántartásokban, szem előtt tartva az óvatosság elvét;

e)   az információk bemutatása: a bevételi és kiadási tranzakciók, az eszközök és a források közzététele és leírása az alkalmazandó számviteli szabályoknak és normáknak, valamint az átláthatóság elvének megfelelően történik.

| 2. | Az ellenőrzés a következő alapelemekre épül:






  a) | a számviteli ellenőrzési környezet értékelésének aktualizálása; |
| --- | --- | --- |

2.

Az ellenőrzés a következő alapelemekre épül:

a)

a számviteli ellenőrzési környezet értékelésének aktualizálása;

| b) | a főbb számviteli eljárások és az év végi könyvviteli zárás működésének ellenőrzése; |
| --- | --- |

b)

a főbb számviteli eljárások és az év végi könyvviteli zárás működésének ellenőrzése;

| c) | a főbb számviteli adatok analitikus vizsgálata (egységesség és ésszerűség); |
| --- | --- |

c)

a főbb számviteli adatok analitikus vizsgálata (egységesség és ésszerűség);

| d) | elszámolások és/vagy mérlegek elemzése és összevetése; |
| --- | --- |

d)

elszámolások és/vagy mérlegek elemzése és összevetése;

| e) | kötelezettségvállalások, kifizetések és egyes mérlegtételek reprezentatív mintán alapuló tételes ellenőrzései. |
| --- | --- |

e)

kötelezettségvállalások, kifizetések és egyes mérlegtételek reprezentatív mintán alapuló tételes ellenőrzései.

2. RÉSZ –
     
  A tranzakciók szabályszerűségére irányuló ellenőrzés koncepciója és módszertana

| 3. | A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzésénél alkalmazott számvevőszéki módszer a következőkből áll:






  — | a tranzakciók közvetlen tesztelése valamennyi bevételi, illetve kiadási területen (lásd:
  1.1. táblázat
  ), ezek szabályszerűsége mértékének megállapítására, |
| --- | --- | --- |

3.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzésénél alkalmazott számvevőszéki módszer a következőkből áll:

—

a tranzakciók közvetlen tesztelése valamennyi bevételi, illetve kiadási területen (lásd:
  1.1. táblázat
  ), ezek szabályszerűsége mértékének megállapítására,

| — | annak értékelése, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek mennyire eredményesen szavatolják a tranzakciók szabályszerűségét. |
| --- | --- |

—

annak értékelése, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek mennyire eredményesen szavatolják a tranzakciók szabályszerűségét.

| 4. | Mindez kiegészül még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal (amennyiben ezek relevánsak), valamint a bizottsági vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

4.

Mindez kiegészül még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal (amennyiben ezek relevánsak), valamint a bizottsági vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

Hogyan teszteli a Számvevőszék a tranzakciókat?

| 5. | A tranzakciók közvetlen tesztelése minden különértékelésen (2–7. fejezet) belül egy (bevételek esetén), a bevételezett összegekből, illetve az érintett szakpolitika-csoport kifizetéseiből vett statisztikailag reprezentatív mintán alapul (2). A tesztelés révén statisztikai becslés készíthető arról, hogy a vizsgált alapsokaságban a tranzakciók mennyire szabálytalanok. |
| --- | --- |

5.

A tranzakciók közvetlen tesztelése minden különértékelésen (2–7. fejezet) belül egy (bevételek esetén), a bevételezett összegekből, illetve az érintett szakpolitika-csoport kifizetéseiből vett statisztikailag reprezentatív mintán alapul (2). A tesztelés révén statisztikai becslés készíthető arról, hogy a vizsgált alapsokaságban a tranzakciók mennyire szabálytalanok.

| 6. | A megbízható eredményhez szükséges mintanagyságot a Számvevőszék egy ellenőrzési bizonyossági modell segítségével határozza meg. E modell értékeli azt a kockázatot, hogy a tranzakciókban hibák fordulnak elő (eredendő kockázat), valamint azt a kockázatot, hogy a rendszerek e hibákat nem előzik meg, illetve nem tárják fel és nem javítják ki azokat (kontrollkockázat). |
| --- | --- |

6.

A megbízható eredményhez szükséges mintanagyságot a Számvevőszék egy ellenőrzési bizonyossági modell segítségével határozza meg. E modell értékeli azt a kockázatot, hogy a tranzakciókban hibák fordulnak elő (eredendő kockázat), valamint azt a kockázatot, hogy a rendszerek e hibákat nem előzik meg, illetve nem tárják fel és nem javítják ki azokat (kontrollkockázat).

| 7. | A tesztelés során a mintával kiválasztott minden egyes tranzakciót részletesen megvizsgálják annak meghatározására, hogy a költségigénylést vagy kifizetést helyesen számították-e ki, és az megfelelt-e a vonatkozó szabályoknak és rendelkezéseknek. A Számvevőszék a költségvetési számlákon rögzített tranzakciókból mintát véve a kifizetéseket egészen a végső kedvezményezettig követi (aki lehet pl. mezőgazdasági termelő, egy képzés szervezője vagy egy fejlesztési támogatást nyújtó projekt felelőse), és az összes szinten megvizsgálja a vonatkozó követelmények betartását. Ha a tranzakció kiszámítása (bármelyik szinten) helytelen, vagy ha a tranzakció nem felel meg valamely jogszabályi előírásnak, illetve szerződéses rendelkezésnek, akkor úgy tekintjük, hogy hibát tartalmaz. |
| --- | --- |

7.

A tesztelés során a mintával kiválasztott minden egyes tranzakciót részletesen megvizsgálják annak meghatározására, hogy a költségigénylést vagy kifizetést helyesen számították-e ki, és az megfelelt-e a vonatkozó szabályoknak és rendelkezéseknek. A Számvevőszék a költségvetési számlákon rögzített tranzakciókból mintát véve a kifizetéseket egészen a végső kedvezményezettig követi (aki lehet pl. mezőgazdasági termelő, egy képzés szervezője vagy egy fejlesztési támogatást nyújtó projekt felelőse), és az összes szinten megvizsgálja a vonatkozó követelmények betartását. Ha a tranzakció kiszámítása (bármelyik szinten) helytelen, vagy ha a tranzakció nem felel meg valamely jogszabályi előírásnak, illetve szerződéses rendelkezésnek, akkor úgy tekintjük, hogy hibát tartalmaz.

Hogyan értékeli és mutatja be a Számvevőszék a tranzakciók tesztelésének eredményeit?

| 8. | A tranzakciókban előforduló hibák többféle okra vezethetők vissza, és a szabálytalanság típusától, illetve a be nem tartott szabály vagy szerződéses követelmény jellegétől függően többféle formát ölthetnek. Az egyes tranzakciókban előforduló hibák nem mindig befolyásolják a teljes kifizetett összeget. |
| --- | --- |

8.

A tranzakciókban előforduló hibák többféle okra vezethetők vissza, és a szabálytalanság típusától, illetve a be nem tartott szabály vagy szerződéses követelmény jellegétől függően többféle formát ölthetnek. Az egyes tranzakciókban előforduló hibák nem mindig befolyásolják a teljes kifizetett összeget.

| 9. | A Számvevőszék a következőképpen osztályozza a hibákat:






  — | számszerűsíthetők vagy nem számszerűsíthetők, aszerint, hogy megállapítható-e az uniós költségvetésből helytelenül kifizetett, illetve kapott összeg nagysága, |
| --- | --- | --- |

9.

A Számvevőszék a következőképpen osztályozza a hibákat:

—

számszerűsíthetők vagy nem számszerűsíthetők, aszerint, hogy megállapítható-e az uniós költségvetésből helytelenül kifizetett, illetve kapott összeg nagysága,

| — | jellegük szerint, vagyis támogathatósági hibák (a kifizetés nem felel meg a támogathatósági szabályoknak), megalapozottsági hibák (olyan költséget térítettek meg, amelynek felmerülése nincs bizonyítva), illetve pontossági hibák (helytelenül számították ki a kifizetés összegét). |
| --- | --- |

—

jellegük szerint, vagyis támogathatósági hibák (a kifizetés nem felel meg a támogathatósági szabályoknak), megalapozottsági hibák (olyan költséget térítettek meg, amelynek felmerülése nincs bizonyítva), illetve pontossági hibák (helytelenül számították ki a kifizetés összegét).

| 10. | A közbeszerzés olyan terület, ahol a Számvevőszék gyakran lel hibát. Az uniós közbeszerzési jog lényegében egy sor eljárási követelményt jelent. A Szerződésben alapelvként rögzített versenyelv érvényesülése érdekében a szerződéseket meg kell hirdetni, az ajánlatokat meghatározott kritériumok alapján értékelni kell, a szerződéseket nem szabad egyes küszöbértékek túl nem lépése végett mesterségesen részekre bontani stb. |
| --- | --- |

10.

A közbeszerzés olyan terület, ahol a Számvevőszék gyakran lel hibát. Az uniós közbeszerzési jog lényegében egy sor eljárási követelményt jelent. A Szerződésben alapelvként rögzített versenyelv érvényesülése érdekében a szerződéseket meg kell hirdetni, az ajánlatokat meghatározott kritériumok alapján értékelni kell, a szerződéseket nem szabad egyes küszöbértékek túl nem lépése végett mesterségesen részekre bontani stb.

| 11. | Ellenőrzése keretében a Számvevőszék értékeket rendel az egyes eljárási követelmények be nem tartásához. A Számvevőszék:






  a) | „súlyosnak” tekinti az olyan hibákat, amelyek ellentétesek a közbeszerzési szabályok azon célkitűzéseivel, hogy a verseny tisztességes legyen, illetve hogy a szerződést a legalkalmasabb pályázónak ítéljék oda (3); |
| --- | --- | --- |

11.

Ellenőrzése keretében a Számvevőszék értékeket rendel az egyes eljárási követelmények be nem tartásához. A Számvevőszék:

a)

„súlyosnak” tekinti az olyan hibákat, amelyek ellentétesek a közbeszerzési szabályok azon célkitűzéseivel, hogy a verseny tisztességes legyen, illetve hogy a szerződést a legalkalmasabb pályázónak ítéljék oda (3);

| b) | úgy számszerűsíti a közbeszerzési szabályok „súlyos” megsértésének hatását, mint ami a szerződéshez kapcsolódó kifizetés teljes értékét érinti, vagyis 100 %-os számszerűsíthető hibaként (4); |
| --- | --- |

b)

úgy számszerűsíti a közbeszerzési szabályok „súlyos” megsértésének hatását, mint ami a szerződéshez kapcsolódó kifizetés teljes értékét érinti, vagyis 100 %-os számszerűsíthető hibaként (4);

| c) | a pályázati eljárás eredményét nem befolyásoló, kevésbé súlyos hibákat nem számszerűsíthető hibaként kezeli (5). |
| --- | --- |

c)

a pályázati eljárás eredményét nem befolyásoló, kevésbé súlyos hibákat nem számszerűsíthető hibaként kezeli (5).

A közbeszerzési szabályok helytelen alkalmazásának szankcionálását tekintve a Számvevőszék számszerűsítési eljárása különbözhet a Bizottságétól, illetve a tagállamokétól.

| 12. | A hiba-előfordulás gyakoriságának kifejezésére a Számvevőszék megadja, hogy a minta mekkora hányadában fordulnak elő hibák (akár számszerűsíthetők, akár nem számszerűsíthetők). Ebből következtetni lehet arra, hogy milyen valószínűsíthető gyakorisággal fordulnak elő hibák a szakpolitika-csoport egészében. Ez az információ szerepel a 2–7. fejezet x.1. mellékletében, ha lényeges hibáról van szó. |
| --- | --- |

12.

A hiba-előfordulás gyakoriságának kifejezésére a Számvevőszék megadja, hogy a minta mekkora hányadában fordulnak elő hibák (akár számszerűsíthetők, akár nem számszerűsíthetők). Ebből következtetni lehet arra, hogy milyen valószínűsíthető gyakorisággal fordulnak elő hibák a szakpolitika-csoport egészében. Ez az információ szerepel a 2–7. fejezet x.1. mellékletében, ha lényeges hibáról van szó.

| 13. | Az általa számszerűsített hibák alapján a Számvevőszék minden egyes különértékelésnél és a költségvetési kiadások egészére nézve is standard statisztikai módszerekkel megbecsüli a legvalószínűbb hibaarányt (MLE). A legvalószínűbb hibaarány a mintában talált százalékos hibaarányok súlyozott átlaga (6). A Számvevőszék – ismét standard statisztikai módszereket alkalmazva – becslést ad arra nézve is, hogy az egyes különértékeléseknél (és a kiadások egészére nézve) 95 %-os konfidenciaszint mellett milyen az alapsokaságot jellemző hibaarány. Ez az alsó hibahatár (LEL) és a felső hibahatár (UEL) közé eső tartomány (7) (lásd: alábbi illusztráció). |
| --- | --- |

13.

Az általa számszerűsített hibák alapján a Számvevőszék minden egyes különértékelésnél és a költségvetési kiadások egészére nézve is standard statisztikai módszerekkel megbecsüli a legvalószínűbb hibaarányt (MLE). A legvalószínűbb hibaarány a mintában talált százalékos hibaarányok súlyozott átlaga (6). A Számvevőszék – ismét standard statisztikai módszereket alkalmazva – becslést ad arra nézve is, hogy az egyes különértékeléseknél (és a kiadások egészére nézve) 95 %-os konfidenciaszint mellett milyen az alapsokaságot jellemző hibaarány. Ez az alsó hibahatár (LEL) és a felső hibahatár (UEL) közé eső tartomány (7) (lásd: alábbi illusztráció).

Image

| 14. | A görbe alatt árnyékolással jelölt terület százalékos értéke annak valószínűségét mutatja, hogy az alapsokaságra ténylegesen jellemző hibaarány az alsó és a felső hibahatár közé esik. |
| --- | --- |

14.

A görbe alatt árnyékolással jelölt terület százalékos értéke annak valószínűségét mutatja, hogy az alapsokaságra ténylegesen jellemző hibaarány az alsó és a felső hibahatár közé esik.

| 15. | Ellenőrzési munkájának tervezésekor a Számvevőszék olyan eljárások alkalmazására törekszik, amelyek révén össze tudja vetni az alapsokaságra jellemző becsült hibaarányt a tervezés során 2 %-ban megállapított lényegességi küszöbbel. Ellenőrzési eredményeinek értékelésekor a Számvevőszék ehhez a lényegességi szinthez tartja magát, és ellenőri véleményének kialakításakor figyelembe veszi a hibák jellegét, összegét és összefüggéseit. |
| --- | --- |

15.

Ellenőrzési munkájának tervezésekor a Számvevőszék olyan eljárások alkalmazására törekszik, amelyek révén össze tudja vetni az alapsokaságra jellemző becsült hibaarányt a tervezés során 2 %-ban megállapított lényegességi küszöbbel. Ellenőrzési eredményeinek értékelésekor a Számvevőszék ehhez a lényegességi szinthez tartja magát, és ellenőri véleményének kialakításakor figyelembe veszi a hibák jellegét, összegét és összefüggéseit.

Hogyan értékeli a Számvevőszék a rendszereket, és hogyan számol be értékelése eredményeiről?

| 16. | A Bizottság (valamint megosztott, illetve decentralizált irányítás esetén a tagállamok, illetve a kedvezményezett államok) avégett hozza létre a felügyeleti és kontrollrendszereket, hogy kezeljék a költségvetéshez – és ennek keretében a tranzakciók szabályszerűségéhez – kapcsolódó kockázatokat. Annak értékelése tehát, hogy a rendszerek mennyire szavatolják a szabályszerűséget, kulcsfontosságú ellenőrzési eljárás, amely különösen hasznos a javító célú ajánlások megfogalmazásánál. |
| --- | --- |

16.

A Bizottság (valamint megosztott, illetve decentralizált irányítás esetén a tagállamok, illetve a kedvezményezett államok) avégett hozza létre a felügyeleti és kontrollrendszereket, hogy kezeljék a költségvetéshez – és ennek keretében a tranzakciók szabályszerűségéhez – kapcsolódó kockázatokat. Annak értékelése tehát, hogy a rendszerek mennyire szavatolják a szabályszerűséget, kulcsfontosságú ellenőrzési eljárás, amely különösen hasznos a javító célú ajánlások megfogalmazásánál.

| 17. | Az egyes szakpolitika-csoportokat, akárcsak a bevételeket, nagyszámú egyedi rendszer irányítja. A Számvevőszék ezért minden évben mintavétellel szokta kiválasztani a megvizsgálandó rendszereket. A rendszerek értékelésének eredményeit a 2–7. fejezet x.2. mellékletében szereplő, „A rendszervizsgálat eredményei” című táblázat mutatja be. A rendszereket aszerint osztályozzuk, hogy mennyire mérsékelik a tranzakciók hibakockázatát: eredményesen, részben eredményesen (ha bizonyos hiányosságok csökkentik a működés eredményességét), vagy nem eredményesen (ha a hiányosságok elterjedtsége olyan általános, hogy azok ellehetetlenítik az eredményes működést). |
| --- | --- |

17.

Az egyes szakpolitika-csoportokat, akárcsak a bevételeket, nagyszámú egyedi rendszer irányítja. A Számvevőszék ezért minden évben mintavétellel szokta kiválasztani a megvizsgálandó rendszereket. A rendszerek értékelésének eredményeit a 2–7. fejezet x.2. mellékletében szereplő, „A rendszervizsgálat eredményei” című táblázat mutatja be. A rendszereket aszerint osztályozzuk, hogy mennyire mérsékelik a tranzakciók hibakockázatát: eredményesen, részben eredményesen (ha bizonyos hiányosságok csökkentik a működés eredményességét), vagy nem eredményesen (ha a hiányosságok elterjedtsége olyan általános, hogy azok ellehetetlenítik az eredményes működést).

| 18. | Ezenkívül, ha megfelelő ellenőrzési bizonyíték birtokában van, a Számvevőszék általános értékelést is ad a szakpolitika-csoport rendszereiről (ezt szintén a 2–7. fejezet x.2. melléklete mutatja be), amelynél figyelembe veszi mind a kiválasztott rendszerek értékelését, mind a tranzakciók tesztelésének eredményeit. |
| --- | --- |

18.

Ezenkívül, ha megfelelő ellenőrzési bizonyíték birtokában van, a Számvevőszék általános értékelést is ad a szakpolitika-csoport rendszereiről (ezt szintén a 2–7. fejezet x.2. melléklete mutatja be), amelynél figyelembe veszi mind a kiválasztott rendszerek értékelését, mind a tranzakciók tesztelésének eredményeit.

Hogyan értékeli a Számvevőszék a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatokat, és hogyan számol be értékelése eredményeiről?

| 19. | A nemzetközi könyvvizsgálati standardokban előírtak szerint a Számvevőszék teljességi nyilatkozatot kap a Bizottságtól, amelyben azt tanúsítja, hogy kötelezettségeinek eleget tett, és nyilvánosságra hozott minden olyan információt, amely a számvevők számára releváns lehet. Ez egyben annak megerősítését is jelenti, hogy a Bizottság nyilvánosságra hozta a csalás kockázatának értékelésével kapcsolatos valamennyi információját, a tudomására jutott csalásokra vagy csalás gyanújára vonatkozó összes információt, és tájékoztatást nyújtott a törvény- vagy jogszabályszegés minden lényeges esetéről. |
| --- | --- |

19.

A nemzetközi könyvvizsgálati standardokban előírtak szerint a Számvevőszék teljességi nyilatkozatot kap a Bizottságtól, amelyben azt tanúsítja, hogy kötelezettségeinek eleget tett, és nyilvánosságra hozott minden olyan információt, amely a számvevők számára releváns lehet. Ez egyben annak megerősítését is jelenti, hogy a Bizottság nyilvánosságra hozta a csalás kockázatának értékelésével kapcsolatos valamennyi információját, a tudomására jutott csalásokra vagy csalás gyanújára vonatkozó összes információt, és tájékoztatást nyújtott a törvény- vagy jogszabályszegés minden lényeges esetéről.

| 20. | A 2–7. fejezet tekintetbe veszi az érintett főigazgatóságok éves tevékenységi jelentését is. Ezek beszámolnak a kitűzött szakpolitikai célok megvalósításáról, valamint a tranzakciók szabályszerűségét és az erőforrások megalapozott felhasználását biztosító irányítási és kontrollrendszerekről. Minden éves tevékenységi jelentés kiegészül egy főigazgatói nyilatkozattal többek között arról, hogy az erőforrásokat mennyiben használták fel a kijelölt célokra, és hogy a kontrolleljárások mennyiben biztosítják a tranzakciók szabályszerűségét (8). |
| --- | --- |

20.

A 2–7. fejezet tekintetbe veszi az érintett főigazgatóságok éves tevékenységi jelentését is. Ezek beszámolnak a kitűzött szakpolitikai célok megvalósításáról, valamint a tranzakciók szabályszerűségét és az erőforrások megalapozott felhasználását biztosító irányítási és kontrollrendszerekről. Minden éves tevékenységi jelentés kiegészül egy főigazgatói nyilatkozattal többek között arról, hogy az erőforrásokat mennyiben használták fel a kijelölt célokra, és hogy a kontrolleljárások mennyiben biztosítják a tranzakciók szabályszerűségét (8).

| 21. | A Számvevőszék értékeli az éves tevékenységi jelentéseket és a kísérő nyilatkozatokat, hogy megállapítsa, mennyiben adnak valós és hű értékelést a tranzakciók jogszerűségével kapcsolatos pénzügyi irányításról. Ezen értékelésének eredményeiről a Számvevőszék a 2–7. fejezet „A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága” című részében számol be, valamint – ha jelentős megállapításokról van szó – a tranzakciók szabályszerűségével és a rendszerek eredményességével kapcsolatos következtetéseket követően észrevételt fogalmaz meg e tekintetben. |
| --- | --- |

21.

A Számvevőszék értékeli az éves tevékenységi jelentéseket és a kísérő nyilatkozatokat, hogy megállapítsa, mennyiben adnak valós és hű értékelést a tranzakciók jogszerűségével kapcsolatos pénzügyi irányításról. Ezen értékelésének eredményeiről a Számvevőszék a 2–7. fejezet „A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága” című részében számol be, valamint – ha jelentős megállapításokról van szó – a tranzakciók szabályszerűségével és a rendszerek eredményességével kapcsolatos következtetéseket követően észrevételt fogalmaz meg e tekintetben.

Hogyan alkot a megbízhatósági nyilatkozat keretében véleményt a Számvevőszék?

| 22. | Az Európai Unió beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségéről a megbízhatósági nyilatkozat keretében adott számvevőszéki vélemény az ezen jelentés 2–7. fejezetében leírt számvevőszéki ellenőrzési munkán, valamint a hibák elterjedtségének értékelésén alapul. Alapvetően fontos figyelembe venni a kiadási tranzakciók tesztelésének eredményét. Összességében a legjobb számvevőszéki becslés szerint az összes 2010-es kiadás hibaaránya 3,7 %-ra tehető. A Számvevőszék 95 %-os konfidenciaszinttel állítja, hogy az alapsokaságban a hibaarány 2,6 % és 4,8 % között van. A különböző szakpolitika-területeket eltérő hibaarány jellemezte, amint azt a 3–7. fejezet leírja. A Számvevőszék értékelése szerint a hibák elterjedtsége általános, és a legtöbb kiadási területre kiterjed. A Számvevőszék a kötelezettségvállalások szabályszerűségére vonatkozó általános véleményét egy kiegészítő horizontális mintára alapozza. |
| --- | --- |

22.

Az Európai Unió beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségéről a megbízhatósági nyilatkozat keretében adott számvevőszéki vélemény az ezen jelentés 2–7. fejezetében leírt számvevőszéki ellenőrzési munkán, valamint a hibák elterjedtségének értékelésén alapul. Alapvetően fontos figyelembe venni a kiadási tranzakciók tesztelésének eredményét. Összességében a legjobb számvevőszéki becslés szerint az összes 2010-es kiadás hibaaránya 3,7 %-ra tehető. A Számvevőszék 95 %-os konfidenciaszinttel állítja, hogy az alapsokaságban a hibaarány 2,6 % és 4,8 % között van. A különböző szakpolitika-területeket eltérő hibaarány jellemezte, amint azt a 3–7. fejezet leírja. A Számvevőszék értékelése szerint a hibák elterjedtsége általános, és a legtöbb kiadási területre kiterjed. A Számvevőszék a kötelezettségvállalások szabályszerűségére vonatkozó általános véleményét egy kiegészítő horizontális mintára alapozza.

Szabálytalanság, csalás

| 23. | A hibák túlnyomó többségét az uniós támogatási rendszerek gyakran összetett szabályainak helytelen alkalmazása vagy félreértelmezése okozza. Ha a Számvevőszéknek oka van gyanítani, hogy egy tevékenység keretében csalásra került sor, jelentést tesz az Unió csalás elleni hivatalának, az OLAF-nak, melynek feladata a kapcsolódó nyomozások lefolytatása. Ellenőrzési munkája alapján a Számvevőszék évente mintegy három esetről tesz jelentést az OLAF-nak. |
| --- | --- |

23.

A hibák túlnyomó többségét az uniós támogatási rendszerek gyakran összetett szabályainak helytelen alkalmazása vagy félreértelmezése okozza. Ha a Számvevőszéknek oka van gyanítani, hogy egy tevékenység keretében csalásra került sor, jelentést tesz az Unió csalás elleni hivatalának, az OLAF-nak, melynek feladata a kapcsolódó nyomozások lefolytatása. Ellenőrzési munkája alapján a Számvevőszék évente mintegy három esetről tesz jelentést az OLAF-nak.

---

(1)  Valamint az ahhoz fűzött magyarázó jegyzetek.

(2)  Ezenkívül a kötelezettségvállalások közül egy horizontális reprezentatív mintát is kiválasztanak, és megvizsgálják, hogy megfelel-e a vonatkozó szabályoknak és előírásoknak.

(3)  Az odaítélés alapvetően két szempont szerint történhet: az ajánlat legyen vagy a legalacsonyabb vagy az összességében legelőnyösebb.

(4)  Példák számszerűsíthető hibákra: nem vagy csak korlátozottan zajlik verseny a fő vagy a kiegészítő szerződés elnyeréséért (hacsak a jogi keretek ezt kivételképpen nem teszik kifejezetten lehetővé); nem megfelelően, a pályázat eredményét befolyásoló módon értékelik az ajánlatokat; lényegesen módosul a szerződés alkalmazási köre; a szerződést több különböző, gazdaságilag megegyező célú építkezési helyszín szerint osztják fel. A Számvevőszék általában más megközelítéssel él akkor, ha uniós intézmények alkalmaznak helytelenül közbeszerzési irányelveket, annak alapján, hogy az érintett szerződések általában továbbra is érvényben maradnak. Az ilyen hibákat a Számvevőszék nem számszerűsíti a DAS-ban.

(5)  Példák nem számszerűsíthető hibákra: nem megfelelően, de a pályázat eredményét nem befolyásoló módon értékelik az ajánlatokat; a pályázati eljárásnak vagy az ajánlati dokumentációnak alaki hiányosságai vannak; egyes átláthatósági alaki követelményeket nem tartottak be.

(6)  Formula, ahol MLE a legvalószínűbb hibaarány, ASI az átlagos mintavételi intervallum, i a mintában szereplő tranzakciók számozása, audited amount az ellenőrzött összeg, error amount pedig a hiba által érintett összeg.

(7)  Formula és Formula, ahol LEL az alsó hibahatár, MLE a legvalószínűbb hibaarány, UEL a felső hibahatár, t a t-eloszlás tényezője, n a minta mérete, s pedig a hibaarány százalékban kifejezett standard eltérése.

(8)  További tájékoztatás ezekről az eljárásokról, illetve linkek a legfrissebb jelentésekhez: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/index_en.htm.

1.2. MELLÉKLET

A BESZÁMOLÓ MEGBÍZHATÓSÁGÁRA VONATKOZÓAN A KORÁBBI ÉVEKBEN TETT ÉSZREVÉTELEK HASZNOSULÁSA

| Korábbi években tett észrevételek | Előrelépés | A Bizottság válasza | Számvevőszéki elemzés |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | A számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozata |

Korábbi években tett észrevételek

Előrelépés

A Bizottság válasza

Számvevőszéki elemzés

1.

A számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozata

A számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozata

A számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozata

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője kiemelte teljességi nyilatkozataiban, hogy a konszolidációs körbe bevont egyes szervek számvitelért felelős tisztviselői a teljességi nyilatkozatukban kihagytak vagy módosítottak egyes pontokat. Különösen a számviteli és egyéb helyi rendszerek validálására vonatkozóan kért információk hiányoztak.

A 2010. évi összevont beszámolóval kapcsolatban a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője:

| — | kijelenti, hogy négy ügynökségnél és két, a konszolidációs körbe első alkalommal bevont közös vállalkozásnál a számviteli, illetve a helyi rendszereket még nem, illetve csak részben validálták, hangsúlyozza azonban, hogy ez a validálás a számvitelért felelős érintett tisztviselőre tartozik, |
| --- | --- |

—

kijelenti, hogy négy ügynökségnél és két, a konszolidációs körbe első alkalommal bevont közös vállalkozásnál a számviteli, illetve a helyi rendszereket még nem, illetve csak részben validálták, hangsúlyozza azonban, hogy ez a validálás a számvitelért felelős érintett tisztviselőre tartozik,

| — | megjegyzi, hogy az egyik végrehajtó ügynökség az előző évi mintát használta a vezetői teljességi nyilatkozat elkészítéséhez, ezért abból néhány újonnan bevezetett szempont hiányzik. |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy az egyik végrehajtó ügynökség az előző évi mintát használta a vezetői teljességi nyilatkozat elkészítéséhez, ezért abból néhány újonnan bevezetett szempont hiányzik.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője kiemelte ugyanakkor, hogy megítélése szerint ezeknek a pontoknak nincs lényeges hatásuk a Bizottság beszámolójára.

Az említett hiányzó hitelesítések nem befolyásolják a beszámoló megbízhatóságát.

A Számvevőszék figyelembe vette a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatában megfogalmazott általános bizonyosságot. A Számvevőszék figyelemmel fogja kísérni a későbbi ellenőrzései során feltárandó konkrét problémákat.

| 2. | Előfinanszírozás, szállítók, a pénzügyi évek elkülönítésével kapcsolatos eljárások |
| --- | --- |

2.

Előfinanszírozás, szállítók, a pénzügyi évek elkülönítésével kapcsolatos eljárások

Előfinanszírozás, szállítók, a pénzügyi évek elkülönítésével kapcsolatos eljárások

Előfinanszírozás, szállítók és a pénzügyi évek elkülönítésével kapcsolatos eljárások

Az előfinanszírozást, a szállítókat és a kapcsolódó év végi időbeli elhatárolásokat illetően a Számvevőszék pénzügyi hatását tekintve általában véve nem lényegi, ám igen gyakran előforduló számviteli hibákat talált. Ez is arra mutat, hogy az alapvető számviteli adatokat egyes főigazgatóságokon tovább kell pontosítani.

Az előfinanszírozási összegek könyvelésével kapcsolatban a Számvevőszék ezenkívül a következő problémákat állapította meg:

| — | a függő előfinanszírozások átvezetése nem mindig történik helyesen. Az átvezetést több esetben egyáltalán nem végezték el, vagy helytelen összeggel könyvelték le azokat, |
| --- | --- |

—

a függő előfinanszírozások átvezetése nem mindig történik helyesen. Az átvezetést több esetben egyáltalán nem végezték el, vagy helytelen összeggel könyvelték le azokat,

| — | egyes főigazgatóságok nem dolgozzák fel a megvalósult eredményekről és a kapcsolódó költségekről rendelkezésre álló információkat, és nem vezetik át ennek megfelelően a kapcsolódó előfinanszírozási tételeket, hanem a pénzügyi évek elkülönítésével kapcsolatos számítások során csak közelítéseket alkalmaznak. |
| --- | --- |

—

egyes főigazgatóságok nem dolgozzák fel a megvalósult eredményekről és a kapcsolódó költségekről rendelkezésre álló információkat, és nem vezetik át ennek megfelelően a kapcsolódó előfinanszírozási tételeket, hanem a pénzügyi évek elkülönítésével kapcsolatos számítások során csak közelítéseket alkalmaznak.

Ezenkívül egyes főigazgatóságok nem tartották be azt az előírást, hogy a számlákat és költségelszámolásokat a beérkezésük utáni öt munkanapon belül nyilvántartásba kell venni.

A Bizottság tovább törekedett számviteli adatai pontosságának javítására olyan folyamatos intézkedések révén, mint a számviteli minőségi projekt és a helyi rendszerek validálása.

Habár a számvitelért felelős tisztviselő azon volt, hogy javítson a helyzeten, a Számvevőszék megállapítása szerint a belső politikákkal, illetve külső fellépésekkel foglalkozó főigazgatóságok sok esetben továbbra is csak becsléseket vezetnek be a beszámolóba akkor is, ha van megfelelő alapjuk az előfinanszírozások elszámolására (lásd: 1.29. bekezdés).

Az előfinanszírozások és a számlák/költségigénylések reprezentatív mintáinak ellenőrzése során a Számvevőszék ismét pénzügyi hatásukat tekintve általában véve nem lényegi, ám igen gyakran előforduló hibákat talált. A Bizottságnak ezért tovább kellene törekednie arra, hogy egyes főigazgatóságokon tovább pontosítsák az alapvető számviteli adatokat.

Habár az új költségigénylések észlelhetően rövidebb idő alatt kerültek be a nyilvántartásba, egyes főigazgatóságok továbbra sem tartják be maradéktalanul azt az előírást, hogy késedelem nélkül vegyék nyilvántartásba számláikat és költségigényléseiket.

Lásd a Bizottság 1.29. bekezdésre adott válaszát.

A Bizottság folyamatban lévő intézkedéseivel, például a számviteli minőségbiztosítási projekttel továbbra is a számviteli adatok pontosítására törekszik.

A Számvevőszék a továbbiakban is figyelemmel fogja kísérni a feltárt problémákkal kapcsolatos intézkedéseket.

A 2010-es ellenőrzés során ezenkívül egy új problémára is fény derült: a Számvevőszék jelentős számú olyan esetet tárt fel, amikor a Bizottság kezdetben nem rögzített megfelelően egyes kifizetéseket a mérleg eszközoldalán (pl. pénzügyi konstrukciók). A kérdéssel a tagállamoktól érkezett 2011. júniusi tájékoztatás alapján a végleges beszámoló is foglalkozott – lásd: 1.32. bekezdés. A Bizottság a jelenlegi jogi keretek módosítását javasolta, és megfelelő javaslatokat fog tenni a 2013 utáni időszakra vonatkozóan.

| 3. | A visszafizettetésekre és pénzügyi korrekciókra vonatkozó közzétételek |
| --- | --- |

3.

A visszafizettetésekre és pénzügyi korrekciókra vonatkozó közzétételek

A visszafizettetésekre és pénzügyi korrekciókra vonatkozó közzétételek

A visszafizettetésekre és pénzügyi korrekciókra vonatkozó közzétételek

Noha a Bizottság tett arra irányuló lépéseket, hogy bővebben és tartalmasabban tájékoztasson az uniós költségvetés korrekciós mechanizmusairól, ezt még nem tudja teljesen megbízhatóan megtenni, mivel nem mindig kap megbízható információkat a tagállamoktól.

A Bizottság helyszíni ellenőrzései rámutattak, hogy az adatnyilvántartási és -közlési rendszerek még nem teljesen megbízhatóak minden tagállamban. A Bizottság utánajárt az adatokban fellelhető minden egyes ellentmondásnak, és ajánlásokat tett a tagállamoknak a tökéletesítésre vonatkozóan.

A tagállamoktól kapott, visszafizettetésekre vonatkozó adatok megbízhatósága az elmúlt évvel összehasonlítva javult, de a Bizottság egyetért azzal, hogy azon még tovább lehet javítani. A Bizottság e célból a minden év március 31-én végzett jelentéstételre alapozva 2011 elején megkezdte a tagállamok visszafizettetési rendszereinek vizsgálatát, amelynek célja, hogy javítsa a Bizottságnak szóló nemzeti pénzügyi korrekciós jelentések színvonalát, és biztosítsa azok hiánytalanságát, pontosságát és időszerűségét.

A Számvevőszék a továbbiakban is figyelemmel követi majd a feltárt problémákhoz kapcsolódó intézkedéseket. A Számvevőszék továbbra is úgy foglal állást, hogy lehetőség szerint összevethető módon kell feltüntetni a hibákat és a kapcsolódó visszafizettetéseket/ pénzügyi korrekciókat.

Megfontolandó továbbá, hogy nem kellene-e pontosítani a pénzügyi beszámolási iránymutatásokat arra vonatkozóan, hogy milyen információkat és hogyan kell szerepeltetni.

A Számvevőszék azon kérését illetően, hogy a Bizottság javítsa a visszafizettetések és pénzügyi korrekciók közzétételére vonatkozó iránymutatásokat, a Bizottság kiadott egy lezárási utasítást, ez azonban még tökéletesítésre szorul.

A Bizottság tovább fogja tökéletesíteni a zárási iránymutatást és a 2011. évi zárási útmutatót.

Egyes kiadási területek esetében a Bizottság nem bocsát rendelkezésre olyan információt, amelynek révén összevethető lenne az adott kifizetés folyósításának éve, a vonatkozó hiba kiszűrésének éve, valamint az az év, amikor a beszámolóhoz fűzött jegyzetekben nyilvánosságra hozták a kapcsolódó pénzügyi korrekciót.

A Bizottság továbbra sem bocsát közre olyan információt, amelynek révén össze lehetne vetni a kifizetéseket, a hibákat és a pénzügyi korrekciókat.

A Bizottság az összes kiadás ellenőrzését évekkel az adott kifizetés tényleges teljesítése után végzi el, elsődlegesen a program zárásakor. A pénzügyi korrekció a tagállami kontrollrendszerek hiányosságainak feltárásából is eredhet, amely esetben nincs közvetlen kapcsolat a kifizetésekkel. Ennek következményeként nem lehetséges, és nem is lényeges összeegyeztetni az érintett kifizetés évét azzal az évvel, amikor a pénzügyi korrekciót közzéteszik a beszámolóhoz fűzött magyarázó megjegyzésekben.

A tagállam által a program zárásakor benyújtandó kiegészítő dokumentumok körét a jogi keret határozza meg. A kiadások és az ellenőrzések bizonylatait az operatív program irányítóhatósága tartja a Bizottság rendelkezésére.

A 2009. év végén a Kohézió terén összesen 2,3 milliárd euro összegű korrekció várt még végrehajtásra (azaz „behajtásra”, ti. arra, hogy a visszafizetés beérkezzen a Bizottsághoz, vagy arra, hogy az érintett tagállam levonja a szóban forgó összeget a kifizetési kérelméből).

A Kohézió terén 2010-ben a még végrehajtásra váró korrekciók összege mintegy 0,2 milliárd euróval nőtt (vagyis a megerősített/határozat által érintett, de még végrehajtásra váró összeg a 2009-es 2 327 millió euróról 2010-re 2 516 millió euróra nőtt). A 71 %-os, alacsony végrehajtási arányt az magyarázza, hogy a lezárás még folyamatban van. A 2010 végén beérkezett kifizetési kérelmeket még nem hagyták jóvá, ami azt jelenti, hogy az összesen 2,3 milliárd eurót kitevő kapcsolódó pénzügyi korrekciókat nem lehet figyelembe venni a 2010-es végrehajtási adatoknál (lásd: a 2010-es beszámolóhoz kapcsolódó 6. megjegyzés, 6.3.3. szakasz „pénzügyi korrekciók – összesített adatok és végrehajtási arány”).

Egyes 2000–2006-os programok esetében mind a Számvevőszék, mind a Bizottság arra az eredményre jutott, hogy a visszavonásokkal és visszafizettetésekkel kapcsolatban rögzített és jelentett adatok hiánytalansága és megbízhatósága kétséges. A Bizottság – annak ellenére, hogy a 2007–2010-es időszak ellenőrzései során minden tagállamban javulást tapasztalt – továbbra is óvatos marad a zárásokkal kapcsolatban, és minden irányítóhatóságtól azt kérte, hogy számoljanak be az egyes programok adósnyilvántartásában rögzített szabálytalanságok tagállami nyomon követéséről (ideértve a pénzügyi korrekciókat is). A Bizottság mindaddig nem zárja le a programokat, amíg úgy nem értékeli, hogy az információ koherens és hiánytalan.

A 2007–2013-as szabályozási keretben az igazoló hatóságoknak minden év március 31-éig kimutatást kell küldeniük a Bizottságnak az előző év pénzügyi korrekcióiról. Az új jelentéstételi rendszer elektronikus formátumban (az SFC 2007 útján) megbízhatóbb és egységes információkat ad majd a végrehajtott korrekciókról. Sőt, a DG REGIO és a DG EMPL úgy módosította ellenőrzési stratégiáját, hogy 2011 második felétől egy speciális modul révén képes legyen ellenőrizni a legkockázatosabb nemzeti visszafizettetési rendszereket.

A Bizottság fenntartja véleményét, miszerint a megosztott igazgatású programokkal kapcsolatos korrekciós rendszerek többéves jellege miatt (a pénzügyi korrekciókat a tagállamok nem mindig az elfogadás évében hajtják végre) a kifizetések, hibák és pénzügyi korrekciók egyeztetése kevés hozzáadott értékkel bír. Sőt, mivel a költségkimutatási rendszer többéves időszakot fog át, és bizonyos esetekben a rendszerek kiigazítására is sor kerül, az ilyen egyeztetés majdhogynem lehetetlen.

Az összevont éves beszámolóhoz fűzött magyarázó jegyzetek ugyan tájékoztatnak arról, hogy egyes kifizetéseket később a Bizottság részlegei vagy a tagállamok valószínűleg helyesbíteni fognak, az viszont továbbra sem szerepel a jegyzetekben, hogy mely kiadási összegek és területek képezhetik további felülvizsgálat és záróelszámolási eljárások tárgyát.

A további felülvizsgálat és záróelszámolás tárgyát képező összegek továbbra sem szerepelnek az összevont beszámolóhoz fűzött jegyzetekben (ellentétben a lehetséges visszafizetések számszerűsített összegeivel).

Az előző évek válaszaiban már említettük: a költségvetési rendelet lehetővé teszi, hogy a Bizottság ellenőrzéseket végezzen bármely kiadás vonatkozásában több évvel azt követően, hogy a kérdéses kiadás ténylegesen felmerült. Az, hogy egy kiadási összeg szerepel a beszámolóban – a következő években esedékes ellenőrzések miatt – nem feltétlenül jelenti azt, hogy elfogadásra is kerül. Máskülönben minden költségvetési kiadást előzetesnek kellene tekinteni mindaddig, amíg sor nem került utólagos ellenőrzésre, vagy amíg el nem érkezik az említett többéves elévülés időpontja. Amennyiben a potenciális visszafizettetések számszerűsíthetők, összegüket az összevont beszámolóhoz kapcsolódó 6. megjegyzésben teszi közzé a Bizottság. A mezőgazdaság vonatkozásában a pénzügyi záróelszámolási határozatot – amelyen keresztül a Bizottság megállapítja az az évi uniós költségvetésre terhelhetőként elismert kiadási összeget – körülbelül a kérdéses pénzügyi év végét követően hat hónappal hozzák meg az illetékesek. A pénzügyi záróelszámolási határozat e szerepét nem kérdőjelezi meg az a tény, hogy a későbbiekben szabályszerűségi határozatokon keresztül pénzügyi korrekciós intézkedések hozhatók a tagállamokkal szemben. Az ilyen jövőbeli szabályszerűségi határozatok nyomán az uniós finanszírozásból valószínűleg kizárandó kiadások összegét a pénzügyi kimutatáshoz fűzött egyik megjegyzés tartalmazza.

A tagállamok általi potenciális visszafizettetések számszerűsíthető összegei és a jövőbeli szabályszerűségi határozatok nyomán a finanszírozásból valószínűleg kizárandó kiadások számszerűsíthető összegei eszközként jelennek meg (vagy függő követelésként kerülnek közzétételre) a Bizottság számviteli rendszerében és a pénzügyi kimutatáshoz fűzött magyarázó megjegyzésekben.

A Bizottság a mezőgazdaság esetében úgy ítéli meg, hogy a tagállamoktól kapott visszafizettetési információ megbízható, mivel azt független ellenőrzési szervek igazolják.

A mezőgazdaság területén a szabályszerűségi határozatok minden pénzügyi korrekció kapcsán meghatározzák azt az évet, amelyben a korrekcióval érintett kifizetés teljesült.

A mezőgazdasággal kapcsolatos pénzügyi beszámolás információt szolgáltat a tagállamok által elvégzett visszafizettetésekről, valamint a Bizottság által elvégzett korrekciókról, a pénzügyi évenként és naptári évenként kiszabott korrekciók összegéről, a korrekciók pénzügyi végrehajtásáról, valamint a megfelelő beszedett összegekről, mind az EMGA, mind a vidékfejlesztés tekintetében.

| 4. | A Galileo eszközeinek átruházása |
| --- | --- |

4.

A Galileo eszközeinek átruházása

A Galileo eszközeinek átruházása

A Galileo eszközeinek átruházása

A Galileo program számára kidolgozott, kifejlesztett vagy beszerzett valamennyi eszköznek az Unióra történő átruházásáról szóló megállapodásokat még nem hajtották teljesen végre. Mivel minden eddig felmerült költséget kutatási költségként kezelnek, ezek nem befolyásolják a mérleget. A Bizottságnak azonban az eszközök eredményes védelme érdekében biztosítania kellene, hogy az átruházás megtörténtekor minden információ rendelkezésre álljon.

A Bizottság együttműködik az Európai Űrügynökséggel annak érdekében, hogy – a zökkenőmentes átadást szavatolandó – az átruházás időpontjában valamennyi szükséges számviteli és műszaki információ rendelkezésre álljon. Az átruházásra a tervek szerint a keringési pályán való jóváhagyás végén, várhatóan 2012-ben kerül sor.

A Számvevőszék azonban felhívja a figyelmet az illetékes főigazgató 2010-es éves tevékenységi jelentésében tett fenntartására az Európai Űrügynökség pénzügyi beszámolási megbízhatóságára vonatkozóan.

A Bizottság szoros figyelemmel kíséri az Európai Űrügynökség által az új számviteli rendszer bevezetésében elért előrehaladást, valamint a pénzügyi beszámolás terén elért ennek megfelelő javulást.

A Számvevőszék figyelemmel fogja kísérni a problémát.

---

2. FEJEZET

Bevételek

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés

A bevételek sajátos jellemzői

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

Hagyományos saját források

Héa- és GNI-alapú saját források

A tranzakciók szabályszerűsége

Hagyományos saját források

Héa- és GNI-alapú saját források

Egyéb bevételek

A rendszerek eredményessége

Hagyományos saját források

Héaalapú saját források

Továbbra is vannak régóta érvényes fenntartások, az ebből adódó lemaradás azonban csökken

Késedelmek a héairányelvek alkalmazásának felügyelete során

GNI-alapú saját források

Általános és egyedi fenntartások

Még nem teljes a GNI-jegyzékek ellenőrzése a tagállamokban

Brit korrekció

Követelések törlése

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága

Következtetések és ajánlások

Következtetések

Ajánlások

A kötelező érvényű tarifális felvilágosításról (KTF) szóló 2/2008. sz. különjelentés hasznosulása

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 2.1. | Ez a fejezet a Számvevőszék bevételekre (azaz a saját forrásokra és egyéb bevételekre) vonatkozó különértékelését tartalmazza. A 2010-es bevételekkel kapcsolatos legfőbb pénzügyi információkat a
  2.1. táblázat
  foglalja össze. 93,8 %-kal a saját források a költségvetési kiadások finanszírozásának messze a legjelentősebb forrásai. A fejezet azt is összefoglalja, hogyan válaszolt a Bizottság a kötelező érvényű tarifális felvilágosításról szóló 2/2008. sz. különjelentés megállapításaira. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

2.1.

Ez a fejezet a Számvevőszék bevételekre (azaz a saját forrásokra és egyéb bevételekre) vonatkozó különértékelését tartalmazza. A 2010-es bevételekkel kapcsolatos legfőbb pénzügyi információkat a
  2.1. táblázat
  foglalja össze. 93,8 %-kal a saját források a költségvetési kiadások finanszírozásának messze a legjelentősebb forrásai. A fejezet azt is összefoglalja, hogyan válaszolt a Bizottság a kötelező érvényű tarifális felvilágosításról szóló 2/2008. sz. különjelentés megállapításaira.

2.1. táblázat –   Bevételek – Főbb adatok

| Költségvetési cím | Bevétel típusa | Megnevezés | Bevételek (2010) |
| --- | --- | --- | --- |
| millió euro | % |
| 1 | Hagyományos saját források | Cukortermelési díj (1 1. alcím) | 145 | 0,1 |
| Vámok (1 2. alcím) | 15 514 | 12,1 |
| HÉA-alapú saját források | HÉA (hozzáadottérték-adó) alapú források a folyó pénzügyi évből (1 3. alcím) | 13 393 | 10,5 |
| GNI-alapú saját források | GNI- (bruttó nemzeti jövedelem) alapú források a folyó pénzügyi évből (1 4. alcím) | 90 948 | 71,2 |
| Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója | Brit korrekció (1 5. alcím) | – 128 | –0,1 |
| Az éves GNI-alapú hozzájárulás bruttó csökkentése | Hollandiát és Svédországot illeti meg (1 6. alcím) | –3 | 0,0 |
| | SAJÁT FORRÁSOK ÖSSZESEN | 119 869 | 93,8 |
| 3 | | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | 1 460 | 1,1 |
| 4 | | Az intézményeknél és egyéb közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 123 | 0,9 |
| 5 | | Az intézmények igazgatási tevékenységeiből származó bevételek | 388 | 0,3 |
| 6 | | Hozzájárulások és visszatérítések a közösségi megállapodások és programok keretén belül | 3 511 | 2,7 |
| 7 | | Késedelmi kamatok és pénzbírságok | 1 408 | 1,1 |
| 8 | | Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek | — | 0,0 |
| 9 | | Egyéb bevételek | 36 | 0,0 |
| | | EGYÉB BEVÉTELEK ÖSSZESEN | 7 926 | 6,2 |
| Évi összes bevétel | 127 795 | 100,0 |

Költségvetési cím

Bevétel típusa

Megnevezés

Bevételek (2010)

millió euro

%

1

Hagyományos saját források

Cukortermelési díj (1 1. alcím)

145

0,1

Vámok (1 2. alcím)

15 514

12,1

HÉA-alapú saját források

HÉA (hozzáadottérték-adó) alapú források a folyó pénzügyi évből (1 3. alcím)

13 393

10,5

GNI-alapú saját források

GNI- (bruttó nemzeti jövedelem) alapú források a folyó pénzügyi évből (1 4. alcím)

90 948

71,2

Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

Brit korrekció (1 5. alcím)

– 128

–0,1

Az éves GNI-alapú hozzájárulás bruttó csökkentése

Hollandiát és Svédországot illeti meg (1 6. alcím)

–3

0,0

SAJÁT FORRÁSOK ÖSSZESEN

119 869

93,8

3

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

1 460

1,1

4

Az intézményeknél és egyéb közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 123

0,9

5

Az intézmények igazgatási tevékenységeiből származó bevételek

388

0,3

6

Hozzájárulások és visszatérítések a közösségi megállapodások és programok keretén belül

3 511

2,7

7

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

1 408

1,1

8

Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek

—

0,0

9

Egyéb bevételek

36

0,0

EGYÉB BEVÉTELEK ÖSSZESEN

7 926

6,2

Évi összes bevétel

127 795

100,0

Forrás: az Európai Unió 2010-es éves beszámolója.

A bevételek sajátos jellemzői

| 2.2. | A saját forrásoknak három kategóriája van (1): a hagyományos saját források (importvámok és cukortermelési díj), a tagállamok által beszedett hozzáadottérték-adó alapján kiszámított saját források, illetve a tagállamok bruttó nemzeti jövedelmén (GNI) alapuló saját források. |
| --- | --- |

2.2.

A saját forrásoknak három kategóriája van (1): a hagyományos saját források (importvámok és cukortermelési díj), a tagállamok által beszedett hozzáadottérték-adó alapján kiszámított saját források, illetve a tagállamok bruttó nemzeti jövedelmén (GNI) alapuló saját források.

| 2.3. | A hagyományos saját forrásokat a tagállamok állapítják meg és szedik be. E források háromnegyedét befizetik az Unió költségvetésébe, míg a maradék egynegyedet visszatartják a beszedési költségek finanszírozására. Minden tagállam havonta kimutatást küld a Bizottságnak a megállapított vámokról („A-számlák”), Xalamint negyedévente kivonatot küld a kimutatásban nem szereplő, de megállapított vámokról („B-számlák”) (2). |
| --- | --- |

2.3.

A hagyományos saját forrásokat a tagállamok állapítják meg és szedik be. E források háromnegyedét befizetik az Unió költségvetésébe, míg a maradék egynegyedet visszatartják a beszedési költségek finanszírozására. Minden tagállam havonta kimutatást küld a Bizottságnak a megállapított vámokról („A-számlák”), Xalamint negyedévente kivonatot küld a kimutatásban nem szereplő, de megállapított vámokról („B-számlák”) (2).

| 2.4. | A héa-, illetve a GNI-alapú saját források számítása egységes kulcsok alapján történik, amelyet a tagállamok elméleti alapon harmonizált héaalapjára, illetve a tagállami GNI-re vetítenek. |
| --- | --- |

2.4.

A héa-, illetve a GNI-alapú saját források számítása egységes kulcsok alapján történik, amelyet a tagállamok elméleti alapon harmonizált héaalapjára, illetve a tagállami GNI-re vetítenek.

| 2.5. | A 2007–2013-as időszakban egyes tagállamok csökkentett héalehívási kulcsot alkalmaznak (3), illetve az éves GNI-alapú hozzájárulások tekintetében bruttó csökkentést élveznek (4). Ezenkívül a költségvetési egyensúlyhiányokra való tekintettel az Egyesült Királyságra korrekció (az ún „brit korrekció”) vonatkozik, amelynek értelmében e tagállam GNI-alapú hozzájárulását csökkentik. |
| --- | --- |

2.5.

A 2007–2013-as időszakban egyes tagállamok csökkentett héalehívási kulcsot alkalmaznak (3), illetve az éves GNI-alapú hozzájárulások tekintetében bruttó csökkentést élveznek (4). Ezenkívül a költségvetési egyensúlyhiányokra való tekintettel az Egyesült Királyságra korrekció (az ún „brit korrekció”) vonatkozik, amelynek értelmében e tagállam GNI-alapú hozzájárulását csökkentik.

| 2.6. | A hagyományos saját források, a héaalapú saját források és az egyéb bevételek teljes összegének megállapítását követően a GNI-alapú forrásokat a költségvetés egyensúlyba hozásához használják fel. Ha egyes tagállamok a ténylegesnél alacsonyabb (vagy magasabb) GNI-t adnak meg, az a GNI-alapú saját források teljes összegére nincsen ugyan hatással, viszont a hiba kijavításáig megnöveli (vagy csökkenti) a többi tagállam által befizetendő hozzájárulások összegét. |
| --- | --- |

2.6.

A hagyományos saját források, a héaalapú saját források és az egyéb bevételek teljes összegének megállapítását követően a GNI-alapú forrásokat a költségvetés egyensúlyba hozásához használják fel. Ha egyes tagállamok a ténylegesnél alacsonyabb (vagy magasabb) GNI-t adnak meg, az a GNI-alapú saját források teljes összegére nincsen ugyan hatással, viszont a hiba kijavításáig megnöveli (vagy csökkenti) a többi tagállam által befizetendő hozzájárulások összegét.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 2.7. | A Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszereit az
  1.1. melléklet 2. része
  mutatja be. A bevételek ellenőrzésével kapcsolatban megjegyezzük a következőket:






  a) | Az ellenőrzéshez a Számvevőszék bizottsági szinten egy 55 visszafizetési felszólítást tartalmazó reprezentatív statisztikai mintát vizsgált meg, amelyben megtalálható volt a bevételek valamennyi típusa (lásd:
  2.1. melléklet)
  . |
| --- | --- | --- |

2.7.

A Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszereit az
  1.1. melléklet 2. része
  mutatja be. A bevételek ellenőrzésével kapcsolatban megjegyezzük a következőket:

a)

Az ellenőrzéshez a Számvevőszék bizottsági szinten egy 55 visszafizetési felszólítást tartalmazó reprezentatív statisztikai mintát vizsgált meg, amelyben megtalálható volt a bevételek valamennyi típusa (lásd:
  2.1. melléklet)
  .

| b) | A rendszerek értékelése az alábbiakat foglalta magában:






  i. | a hagyományos saját források, valamint a héa- és GNI-alapú saját források rendszerei; |
| --- | --- | --- |

b)

A rendszerek értékelése az alábbiakat foglalta magában:

i.

a hagyományos saját források, valamint a héa- és GNI-alapú saját források rendszerei;

| ii. | a brit korrekció kiszámításának alapját képező bizottsági rendszerek (ideértve a 2006. évi végleges összeg kiszámításának vizsgálatát); |
| --- | --- |

ii.

a brit korrekció kiszámításának alapját képező bizottsági rendszerek (ideértve a 2006. évi végleges összeg kiszámításának vizsgálatát);

| iii. | a visszafizetési felszólítások tárgyát képező összegek törlésénél alkalmazott rendszerek vizsgálata egy, a Bizottság (5) által 2010-ben jóváhagyott törlésekből vett, 19 elemű minta vizsgálata alapján. Ezek összege az összesen jóváhagyott 22 millió euróból 11 millió eurót tett ki; |
| --- | --- |

iii.

a visszafizetési felszólítások tárgyát képező összegek törlésénél alkalmazott rendszerek vizsgálata egy, a Bizottság (5) által 2010-ben jóváhagyott törlésekből vett, 19 elemű minta vizsgálata alapján. Ezek összege az összesen jóváhagyott 22 millió euróból 11 millió eurót tett ki;

| iv. | a pénzbírságok és büntetések Bizottság általi kezelése. |
| --- | --- |

iv.

a pénzbírságok és büntetések Bizottság általi kezelése.

| c) | A Bizottság által kiadott vezetői állásfoglalások felülvizsgálata a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésére terjedt ki. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság által kiadott vezetői állásfoglalások felülvizsgálata a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésére terjedt ki.

Hagyományos saját források

| 2.8. | A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók számvevőszéki ellenőrzése nem terjedhet ki a be nem jelentett, illetve a vámellenőrzést kikerülő importügyletekre. |
| --- | --- |

2.8.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók számvevőszéki ellenőrzése nem terjedhet ki a be nem jelentett, illetve a vámellenőrzést kikerülő importügyletekre.

| 2.9. | A Számvevőszék értékelte a felügyeleti és kontrollrendszereket Olaszországban, Hollandiában és az Egyesült Királyságban; ezekből a tagállamokból származik a hagyományos saját források teljes összegének kb. 38 %-a. Annak érdekében, hogy megfelelő bizonyosságot szerezzen a nyilvántartott összegek pontosságáról és teljességéről, a Számvevőszék felülvizsgálta a számviteli rendszereket, valamint ellenőrizte a hagyományos saját források alakulását azok megállapításától egészen a Bizottságnak történő elszámolásig. A számvevők megvizsgálták ezekben a tagállamokban a főbb kontrollmechanizmusokat a kedvezményes vámtételek alkalmazására, a „szuperegyszerűsítés” helyi vámkezelést igénybe vevő személyeknek való megadására (értesítési kötelezettség alóli mentesítés) (6), illetve a szállítási és biztosítási költségek kezelésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.9.

A Számvevőszék értékelte a felügyeleti és kontrollrendszereket Olaszországban, Hollandiában és az Egyesült Királyságban; ezekből a tagállamokból származik a hagyományos saját források teljes összegének kb. 38 %-a. Annak érdekében, hogy megfelelő bizonyosságot szerezzen a nyilvántartott összegek pontosságáról és teljességéről, a Számvevőszék felülvizsgálta a számviteli rendszereket, valamint ellenőrizte a hagyományos saját források alakulását azok megállapításától egészen a Bizottságnak történő elszámolásig. A számvevők megvizsgálták ezekben a tagállamokban a főbb kontrollmechanizmusokat a kedvezményes vámtételek alkalmazására, a „szuperegyszerűsítés” helyi vámkezelést igénybe vevő személyeknek való megadására (értesítési kötelezettség alóli mentesítés) (6), illetve a szállítási és biztosítási költségek kezelésére vonatkozóan.

| 2.10. | A 2.7. bekezdésben említett minta hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos hat visszafizetési felszólítására vonatkozóan a Számvevőszék összevetette a kiválasztott havi kimutatásokat az érintett tagállamok (7) megfelelő számviteli bizonylataival. |
| --- | --- |

2.10.

A 2.7. bekezdésben említett minta hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos hat visszafizetési felszólítására vonatkozóan a Számvevőszék összevetette a kiválasztott havi kimutatásokat az érintett tagállamok (7) megfelelő számviteli bizonylataival.

| 2.11. | A Számvevőszék értékelte továbbá a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereit, ideértve a tagállamokban folytatott bizottsági helyszíni ellenőrzéseket is. |
| --- | --- |

2.11.

A Számvevőszék értékelte továbbá a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereit, ideértve a tagállamokban folytatott bizottsági helyszíni ellenőrzéseket is.

Héa- és GNI-alapú saját források

| 2.12. | A héa- és GNI-alapú saját források olyan statisztikai adatokra épülnek, amelyek alapjául közvetlenül nem ellenőrizhető tranzakciók szolgálnak. Az ellenőrzés ezért a tagállamok által összeállított makrogazdasági aggregátumok Bizottsághoz történő beérkezését tekintette kiindulópontjának, majd értékelte a Bizottság azon adatfeldolgozó rendszereit, amelyek segítségével meghatározzák a végleges költségvetési beszámolóban feltüntetendő összegeket. A számvevőszéki ellenőrzés tehát a költségvetés összeállítását és a tagállami hozzájárulások helyességét vizsgálta. |
| --- | --- |

2.12.

A héa- és GNI-alapú saját források olyan statisztikai adatokra épülnek, amelyek alapjául közvetlenül nem ellenőrizhető tranzakciók szolgálnak. Az ellenőrzés ezért a tagállamok által összeállított makrogazdasági aggregátumok Bizottsághoz történő beérkezését tekintette kiindulópontjának, majd értékelte a Bizottság azon adatfeldolgozó rendszereit, amelyek segítségével meghatározzák a végleges költségvetési beszámolóban feltüntetendő összegeket. A számvevőszéki ellenőrzés tehát a költségvetés összeállítását és a tagállami hozzájárulások helyességét vizsgálta.

| 2.13. | A számvevők értékelték a szóban forgó források kiszámításának és beszedésének helyességéről ésszerű bizonyosságot nyújtani hivatott bizottsági felügyeleti és kontrollrendszereket. Az ellenőrzés továbbá azt is megvizsgálta, hogy a Bizottság hogyan kezeli a héa-, illetve GNI-alapú forrásokra vonatkozó fenntartásokat, hogyan ellenőrzi a tagállami GNI-jegyzékeket, és hogyan felügyeli a héairányelvek alkalmazását. A számvevőszéki ellenőrzés nem minősíti a tagállamok által a Bizottságnak megküldött héa-, illetve GNI-adatok minőségét. |
| --- | --- |

2.13.

A számvevők értékelték a szóban forgó források kiszámításának és beszedésének helyességéről ésszerű bizonyosságot nyújtani hivatott bizottsági felügyeleti és kontrollrendszereket. Az ellenőrzés továbbá azt is megvizsgálta, hogy a Bizottság hogyan kezeli a héa-, illetve GNI-alapú forrásokra vonatkozó fenntartásokat, hogyan ellenőrzi a tagállami GNI-jegyzékeket, és hogyan felügyeli a héairányelvek alkalmazását. A számvevőszéki ellenőrzés nem minősíti a tagállamok által a Bizottságnak megküldött héa-, illetve GNI-adatok minőségét.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 2.14. | A tranzakciótesztek eredményeit a
  2.1. melléklet
  foglalja össze. A mintában szereplő tranzakciók számvevőszéki tesztelése alapján a tranzakciókat nem jellemezte lényeges hibaszint (8). A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 0 %. A tranzakciótesztek során azonban felmerült néhány rendszerhiányosság, amelyeket alább fejtünk ki. |
| --- | --- |

2.14.

A tranzakciótesztek eredményeit a
  2.1. melléklet
  foglalja össze. A mintában szereplő tranzakciók számvevőszéki tesztelése alapján a tranzakciókat nem jellemezte lényeges hibaszint (8). A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 0 %. A tranzakciótesztek során azonban felmerült néhány rendszerhiányosság, amelyeket alább fejtünk ki.

Hagyományos saját források

| 2.15. | A Számvevőszék megállapította, hogy az „A-számlákról” szóló, Bizottságnak megküldött tagállami kimutatások összességében mentesek voltak a lényeges hibáktól. A hat ellenőrzött tranzakcióból egynél (9) azonban a hagyományos saját források bejelentett összege nem volt összeegyeztethető a kiszámításához felhasznált számviteli nyilvántartásokkal. |
| --- | --- |

2.15.

A Számvevőszék megállapította, hogy az „A-számlákról” szóló, Bizottságnak megküldött tagállami kimutatások összességében mentesek voltak a lényeges hibáktól. A hat ellenőrzött tranzakcióból egynél (9) azonban a hagyományos saját források bejelentett összege nem volt összeegyeztethető a kiszámításához felhasznált számviteli nyilvántartásokkal.

| 2.15. | A Bizottság a tagállami hatóságokkal közösen nyomon követi a kérdéses tranzakciót. |
| --- | --- |

2.15.

Héa- és GNI-alapú saját források

| 2.16. | A számvevőszéki ellenőrzés a tagállami hozzájárulások kiszámítását és befizetését lényeges hibáktól mentesnek találta. A Számvevőszék azonban hibát fedezett fel a 2006-os brit korrekció végleges, 2010-es költségvetésben feltüntetett összegére vonatkozó bizottsági számításokban (10); az Egyesült Királyság ennek következtében a ténylegesnél 189 millió euróval (a 2006-os brit korrekció 3,5 %-a) nagyobb korrekcióban részesült (lásd:
  2.5. melléklet
  és különösen annak 6. és 7. bekezdése). A hiba korrigálása érdekében a Bizottság valamennyi tagállam egyetértésével kivételes jelleggel javasolta a 2011-es költségvetés módosítását. |
| --- | --- |

2.16.

A számvevőszéki ellenőrzés a tagállami hozzájárulások kiszámítását és befizetését lényeges hibáktól mentesnek találta. A Számvevőszék azonban hibát fedezett fel a 2006-os brit korrekció végleges, 2010-es költségvetésben feltüntetett összegére vonatkozó bizottsági számításokban (10); az Egyesült Királyság ennek következtében a ténylegesnél 189 millió euróval (a 2006-os brit korrekció 3,5 %-a) nagyobb korrekcióban részesült (lásd:
  2.5. melléklet
  és különösen annak 6. és 7. bekezdése). A hiba korrigálása érdekében a Bizottság valamennyi tagállam egyetértésével kivételes jelleggel javasolta a 2011-es költségvetés módosítását.

| 2.16. | A folyamatban lévő korrekciós intézkedésre tekintettel a hiba hatása elhanyagolható lesz. |
| --- | --- |

2.16.

Egyéb bevételek

| 2.17. | A Számvevőszék megállapította, hogy az egyéb bevételek címén vizsgált tranzakciók összességében mentesek voltak a lényeges hibáktól. |
| --- | --- |

2.17.

A Számvevőszék megállapította, hogy az egyéb bevételek címén vizsgált tranzakciók összességében mentesek voltak a lényeges hibáktól.

A RENDSZEREK EREDMÉNYESSÉGE

| 2.18. | A rendszervizsgálat eredményeit a
  2.2. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék megállapítása szerint a rendszerek összességében eredményesen biztosították a tranzakciók szabályszerűségét. |
| --- | --- |

2.18.

A rendszervizsgálat eredményeit a
  2.2. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék megállapítása szerint a rendszerek összességében eredményesen biztosították a tranzakciók szabályszerűségét.

Hagyományos saját források

| 2.19. | A B-számlák kimutatásaiban szereplő összegeket illetően a Számvevőszék az előző évekhez hasonlóan (11) ismét javítandó eljárási és rendszerproblémákat észlelt. Ezek elsősorban a következők voltak:






  a) | indokolatlan (garantált, illetve nem vitatott) tételek és leírások (12); |
| --- | --- | --- |

2.19.

A B-számlák kimutatásaiban szereplő összegeket illetően a Számvevőszék az előző évekhez hasonlóan (11) ismét javítandó eljárási és rendszerproblémákat észlelt. Ezek elsősorban a következők voltak:

a)

indokolatlan (garantált, illetve nem vitatott) tételek és leírások (12);

| b) | késedelmek a hagyományos saját források megállapításában, a számlán való lekönyvelésben, illetve a vámtartozások bejelentésében (13); |
| --- | --- |

b)

késedelmek a hagyományos saját források megállapításában, a számlán való lekönyvelésben, illetve a vámtartozások bejelentésében (13);

| c) | a fennálló követelések beszedésére irányuló visszafizettetési intézkedések késedelmes megindítása (14). |
| --- | --- |

c)

a fennálló követelések beszedésére irányuló visszafizettetési intézkedések késedelmes megindítása (14).

| 2.19. | A Bizottság felkéri az érintett tagállamokat, hogy hozzanak korrekciós intézkedéseket a feltárt hiányosságok kezelésére, és amennyiben szükséges, felkéri őket a hiányosan befizetett tradicionális saját források pótlására, illetve valamennyi esedékes késedelmi kamat megfizetésére. A Bizottság rendszeres ellenőrzései során továbbra is vizsgálni fogja a B-számlát. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Olaszországban, Hollandiában és az Egyesült Királyságban a nemzeti hatóságok nem tudták teljes körűen alátámasztani a B-számla kimutatásaiban szereplő összegeket, mivel azok nem egyeztek a vonatkozó dokumentáció adataival. |
| --- | --- |

2.20.

Olaszországban, Hollandiában és az Egyesült Királyságban a nemzeti hatóságok nem tudták teljes körűen alátámasztani a B-számla kimutatásaiban szereplő összegeket, mivel azok nem egyeztek a vonatkozó dokumentáció adataival.

| 2.20. | A Bizottság a tagállami válaszok egyidejű figyelembevétele mellett nyomon követi majd a Számvevőszék megállapításait, és adott esetben felkéri az érintett tagállamokat, hogy hozzanak korrekciós intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | A felkeresett tagállamokban a számvevők hiányosságokat tártak fel továbbá az áruk forgalomba bocsátását megelőző ellenőrzések elvégzésében, ideértve elsősorban a kedvezményes vámtételek alkalmazására, a „szuperegyszerűsítés” helyi vámkezelést igénybe vevő személyeknek való engedélyezésére, illetve a szállítási és biztosítási költségek kezelésére irányuló ellenőrzéseket. A tagállami vámfelügyelet részben eredményes volta megnöveli annak kockázatát, hogy a hagyományos saját források beszedett összegei helytelenek lesznek. |
| --- | --- |

2.21.

A felkeresett tagállamokban a számvevők hiányosságokat tártak fel továbbá az áruk forgalomba bocsátását megelőző ellenőrzések elvégzésében, ideértve elsősorban a kedvezményes vámtételek alkalmazására, a „szuperegyszerűsítés” helyi vámkezelést igénybe vevő személyeknek való engedélyezésére, illetve a szállítási és biztosítási költségek kezelésére irányuló ellenőrzéseket. A tagállami vámfelügyelet részben eredményes volta megnöveli annak kockázatát, hogy a hagyományos saját források beszedett összegei helytelenek lesznek.

| 2.21. | A Bizottság az érintett tagállammal közösen és a tagállam válaszait figyelembe véve nyomon követi a Számvevőszék megállapításait. Adott esetben a Bizottság felkéri a tagállamot, hogy hozzon korrekciós intézkedést, és bocsásson rendelkezésre minden esedékes, még be nem fizetett tradicionális saját forrást. Szükség esetén késedelmi kamatot is kell fizetni. Az elmúlt években a tradicionális saját források bizottsági ellenőrzése a tagállami vámellenőrzésekre – többek között a helyi vámkezelési eljárásra – összpontosult. |
| --- | --- |

2.21.

Héaalapú saját források

Továbbra is vannak régóta érvényes fenntartások, az ebből adódó lemaradás azonban csökken

| 2.22. | A fenntartások lehetővé teszik, hogy a tagállamok által benyújtott héaelszámolások vitatott tételeiben a jogszabályok által előírt négyéves határidő leteltével is lehessen kiigazításokat eszközölni. 2010-ben 52 új fenntartás keletkezett és 67 szűnt meg. Az év végén az érvényes fenntartások száma összesen 152 volt (lásd:
  2.2. táblázat
  ). A 67 fenntartás megszüntetéséből fakadó nettó hatás a héaalapú saját források majdnem 90 millió eurós növekedése volt (15). |
| --- | --- |

2.22.

A fenntartások lehetővé teszik, hogy a tagállamok által benyújtott héaelszámolások vitatott tételeiben a jogszabályok által előírt négyéves határidő leteltével is lehessen kiigazításokat eszközölni. 2010-ben 52 új fenntartás keletkezett és 67 szűnt meg. Az év végén az érvényes fenntartások száma összesen 152 volt (lásd:
  2.2. táblázat
  ). A 67 fenntartás megszüntetéséből fakadó nettó hatás a héaalapú saját források majdnem 90 millió eurós növekedése volt (15).

| 2.23. | A régóta érvényben lévő héafenntartások megszüntetését illetően a Számvevőszék komoly előrelépést tapasztalt. A 2000. évet megelőző fenntartásokból 2010 végén nyolc volt még mindig érvényben, szemben a 2009. év végén érvényben levő 20 fenntartással. A Számvevőszék szerint régóta érvényes fenntartásnak a legalább tíz évvel korábbi évre vonatkozó fenntartások minősülnek. Ezért idetartozik még további nyolc fenntartás, amelyek a 2001. évre vonatkoznak. |
| --- | --- |

2.23.

A régóta érvényben lévő héafenntartások megszüntetését illetően a Számvevőszék komoly előrelépést tapasztalt. A 2000. évet megelőző fenntartásokból 2010 végén nyolc volt még mindig érvényben, szemben a 2009. év végén érvényben levő 20 fenntartással. A Számvevőszék szerint régóta érvényes fenntartásnak a legalább tíz évvel korábbi évre vonatkozó fenntartások minősülnek. Ezért idetartozik még további nyolc fenntartás, amelyek a 2001. évre vonatkoznak.

| 2.23. | Mivel sem a Bizottság, sem a tagállamok nem léphetnek fel bejelentetlen probléma megoldása érdekében, a Bizottság úgy véli, hogy a régóta fennálló fenntartás meghatározásánál a fenntartás bejelentése óta eltelt időszak hosszából kell kiindulni. A Bizottság tehát azokat a fenntartásokat kezeli régóta fennállóként, amelyek a bejelentést követő öt év múlva is fennállnak. |
| --- | --- |

2.23.

2.2. táblázat –   A héaalapú forrásokkal kapcsolatos fenntartások 2010. december 31-én

| Tagállam | Érvényes fenntartások száma 2009.12.31-én | 2010-ben megfogalmazott fenntartások | 2010-ben feloldott fenntartások | Érvényes fenntartások száma 2010.12.31-én | Azon legrégebbi év, amelyre még vonatkoznak fenntartások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 3 | 0 | 3 | 0 | |
| Bulgária | 1 | 1 | 0 | 2 | 2007 |
| Cseh Köztársaság | 9 | 0 | 1 | 8 | 2004 |
| Dánia | 5 | 5 | 1 | 9 | 2004 |
| Németország | 4 | 0 | 3 | 1 | 2003 |
| Észtország | 8 | 4 | 3 | 9 | 2004 |
| Írország | 17 | 1 | 8 | 10 | 1998 |
| Görögország | 11 | 0 | 4 | 7 | 1999 |
| Spanyolország | 2 | 1 | 2 | 1 | 2003 |
| Franciaország | 10 | 0 | 4 | 6 | 2001 |
| Olaszország | 9 | 5 | 6 | 8 | 1995 |
| Ciprus | 3 | 3 | 0 | 6 | 2004 |
| Lettország | 5 | 2 | 1 | 6 | 2004 |
| Litvánia | 7 | 0 | 5 | 2 | 2005 |
| Luxemburg | 3 | 0 | 1 | 2 | 2004 |
| Magyarország | 4 | 1 | 1 | 4 | 2004 |
| Málta | 10 | 0 | 0 | 10 | 2004 |
| Hollandia | 7 | 4 | 3 | 8 | 2004 |
| Ausztria | 5 | 1 | 0 | 6 | 2002 |
| Lengyelország | 6 | 1 | 1 | 6 | 2004 |
| Portugália | 10 | 8 | 4 | 14 | 1999 |
| Románia | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Szlovénia | 3 | 0 | 3 | 0 | |
| Szlovákia | 3 | 0 | 3 | 0 | |
| Finnország | 10 | 1 | 3 | 8 | 1995 |
| Svédország | 7 | 9 | 6 | 10 | 1995 |
| Egyesült Királyság | 5 | 5 | 1 | 9 | 1998 |
| ÖSSZESEN | 167 | 52 | 67 | 152 | |

Tagállam

Érvényes fenntartások száma 2009.12.31-én

2010-ben megfogalmazott fenntartások

2010-ben feloldott fenntartások

Érvényes fenntartások száma 2010.12.31-én

Azon legrégebbi év, amelyre még vonatkoznak fenntartások

Belgium

3

0

3

0

Bulgária

1

1

0

2

2007

Cseh Köztársaság

9

0

1

8

2004

Dánia

5

5

1

9

2004

Németország

4

0

3

1

2003

Észtország

8

4

3

9

2004

Írország

17

1

8

10

1998

Görögország

11

0

4

7

1999

Spanyolország

2

1

2

1

2003

Franciaország

10

0

4

6

2001

Olaszország

9

5

6

8

1995

Ciprus

3

3

0

6

2004

Lettország

5

2

1

6

2004

Litvánia

7

0

5

2

2005

Luxemburg

3

0

1

2

2004

Magyarország

4

1

1

4

2004

Málta

10

0

0

10

2004

Hollandia

7

4

3

8

2004

Ausztria

5

1

0

6

2002

Lengyelország

6

1

1

6

2004

Portugália

10

8

4

14

1999

Románia

0

0

0

0

Szlovénia

3

0

3

0

Szlovákia

3

0

3

0

Finnország

10

1

3

8

1995

Svédország

7

9

6

10

1995

Egyesült Királyság

5

5

1

9

1998

ÖSSZESEN

167

52

67

152

Forrás: Európai Bizottság.

Késedelmek a héairányelvek alkalmazásának felügyelete során

| 2.24. | A Bizottság felel a héairányelvek helyes alkalmazásáért, és felügyeli azok átültetését, illetve azt, hogy a tagállamok által bevezetett nemzeti végrehajtási intézkedések azokkal összhangban legyenek. A hibás vagy nem teljes körű átültetés befolyásolhatja a kapott héa összegét és ezáltal a héaalapú saját forrásként befizetendő összeget. 2010-ben három héairányelv lépett hatályba: kettő a „héacsomagra” (16), egy pedig a közös héarendszerre (17) vonatkozóan; ez utóbbi célja a Közösségen belüli tranzakciókkal kapcsolatos adócsalás elleni küzdelem. |
| --- | --- |

2.24.

A Bizottság felel a héairányelvek helyes alkalmazásáért, és felügyeli azok átültetését, illetve azt, hogy a tagállamok által bevezetett nemzeti végrehajtási intézkedések azokkal összhangban legyenek. A hibás vagy nem teljes körű átültetés befolyásolhatja a kapott héa összegét és ezáltal a héaalapú saját forrásként befizetendő összeget. 2010-ben három héairányelv lépett hatályba: kettő a „héacsomagra” (16), egy pedig a közös héarendszerre (17) vonatkozóan; ez utóbbi célja a Közösségen belüli tranzakciókkal kapcsolatos adócsalás elleni küzdelem.

| 2.25. | A „héacsomagot” végrehajtó tagállami intézkedések értékelését a Bizottság 2010 végén – az irányelvek hatályba lépése után 12 hónappal – hét tagállam esetében még mindig nem zárta le. Ugyaneddig az időpontig két tagállam esetében az adócsalás elleni héairányelv végrehajtásának értékelésére irányuló bizottsági eljárás még éppenhogy csak megkezdődött. |
| --- | --- |

2.25.

A „héacsomagot” végrehajtó tagállami intézkedések értékelését a Bizottság 2010 végén – az irányelvek hatályba lépése után 12 hónappal – hét tagállam esetében még mindig nem zárta le. Ugyaneddig az időpontig két tagállam esetében az adócsalás elleni héairányelv végrehajtásának értékelésére irányuló bizottsági eljárás még éppenhogy csak megkezdődött.

| 2.25. | 2011. május 16-tól a bizottsági ellenőrzés eredményeképpen 22 tagállam esetében lezárták a héacsomag átfogó értékelését. A fennmaradó öt tagállam értékelése folyamatban van, és 2011 szeptemberében zárul le.

  Az adócsalás elleni küzdelemről szóló héairányelvvel kapcsolatban a Bizottság 2010 márciusában kilenc tagállam ellen jogsértési eljárást indított annak érdekében, hogy megfelelően értékelhesse a helyzetet.


  2009 és 2010 folyamán a Bizottság két másik tagállam esetét hozta fel és vitatta meg az adócsalás elleni stratégiával foglalkozó csoportban, valamint a Közigazgatási Együttműködési Állandó Bizottságban. 2011 végéig tehát elkészül majd a teljes értékelés. |
| --- | --- |

2.25.

Az adócsalás elleni küzdelemről szóló héairányelvvel kapcsolatban a Bizottság 2010 márciusában kilenc tagállam ellen jogsértési eljárást indított annak érdekében, hogy megfelelően értékelhesse a helyzetet.

2009 és 2010 folyamán a Bizottság két másik tagállam esetét hozta fel és vitatta meg az adócsalás elleni stratégiával foglalkozó csoportban, valamint a Közigazgatási Együttműködési Állandó Bizottságban. 2011 végéig tehát elkészül majd a teljes értékelés.

GNI-alapú saját források

Általános és egyedi fenntartások

| 2.26. | 2010 végén általános fenntartások (18) voltak érvényben – az aktualizált vagy új GNI-jegyzékek elemzésének befejezéséig (19) – az EU-15 tagállamainak 2002 és 2006 közötti, valamint az EU-10 tagállamainak 2004 és 2006 közötti GNI-adataival kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.26.

2010 végén általános fenntartások (18) voltak érvényben – az aktualizált vagy új GNI-jegyzékek elemzésének befejezéséig (19) – az EU-15 tagállamainak 2002 és 2006 közötti, valamint az EU-10 tagállamainak 2004 és 2006 közötti GNI-adataival kapcsolatban.

| 2.27. | 2010 elején az 1995–2001-es időszakra vonatkozóan négy (20) egyedi GNI-fenntartás (21) volt érvényben. A Bizottság 2010 folyamán ezek közül egyet sem oldott fel. Mivel nem fogalmazódtak meg további egyedi fenntartások, az év végén az érvényes egyedi fenntartások száma változatlan maradt. |
| --- | --- |

2.27.

2010 elején az 1995–2001-es időszakra vonatkozóan négy (20) egyedi GNI-fenntartás (21) volt érvényben. A Bizottság 2010 folyamán ezek közül egyet sem oldott fel. Mivel nem fogalmazódtak meg további egyedi fenntartások, az év végén az érvényes egyedi fenntartások száma változatlan maradt.

| 2.27. | A Bizottság folytatja az együttműködést azzal a két tagállammal, amelyek esetében még mindig vannak fenntartások az 1995–2001-es időszak GNP-jére vonatkozóan (Görögország egy, az Egyesült Királyság esetében három fenntartás volt érvényben 2010 végén), hogy e fenntartások megszűnjenek. Ezen erőfeszítések eredményeként az Egyesült Királyság esetében 2011 májusában megszűnt az egyik fenntartás. |
| --- | --- |

2.27.

Még nem teljes a GNI-jegyzékek ellenőrzése a tagállamokban

| 2.28. | 2010-ben a Bizottság hat tagállamban vizsgálta a GNI-jegyzékeket helyszíni ellenőrzések keretében. Ezek közül négyben közvetlen ellenőrzéseket is végzett, ám azok csupán igen kisszámú GNI-összetevőre korlátozódtak. Az Eurostat iránymutatása is kifejti, hogy az effajta közvetlen ellenőrzéstől általában nem várható a GNI-becslések valamennyi összetevőjére vonatkozó következtetések levonása. |
| --- | --- |

2.28.

2010-ben a Bizottság hat tagállamban vizsgálta a GNI-jegyzékeket helyszíni ellenőrzések keretében. Ezek közül négyben közvetlen ellenőrzéseket is végzett, ám azok csupán igen kisszámú GNI-összetevőre korlátozódtak. Az Eurostat iránymutatása is kifejti, hogy az effajta közvetlen ellenőrzéstől általában nem várható a GNI-becslések valamennyi összetevőjére vonatkozó következtetések levonása.

| 2.28. | A fennmaradó két tagállamra vonatkozóan: 2011 áprilisában közvetlen ellenőrzést végeztek Romániában, ugyanezt 2011 végére tervezik Bulgáriában. A Bizottság a közvetlen ellenőrzést a tagállamok GNI-jegyzékének a GNI-számbavételi értékelési kérdőíven alapuló ellenőrzésének kiegészítéseként alkalmazza. A Bizottság következtetései a teljes ellenőrzésre vonatkozó megközelítésen alapulnak. A Bizottság úgy véli, hogy az általa kiválasztott összetevők száma elegendő volt a közvetlen ellenőrzés céljaihoz, összhangban a GNI-bizottság által elfogadott, közvetlen értékelésről szóló iránymutatással. |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | 2010 végéig az Eurostat nem készített értékelő jelentéseket a 2002-től kezdődő időszak tagállami GNI-adatairól, így az említett évekre vonatkozó általános fenntartásokat (lásd: 2.26. bekezdés) nem tudta egyedi fenntartásokra cserélni. |
| --- | --- |

2.29.

2010 végéig az Eurostat nem készített értékelő jelentéseket a 2002-től kezdődő időszak tagállami GNI-adatairól, így az említett évekre vonatkozó általános fenntartásokat (lásd: 2.26. bekezdés) nem tudta egyedi fenntartásokra cserélni.

| 2.29. | A Bizottság 2011-ben benyújtja az értékelési jelentéseket, így az általános fenntartások helyébe adott esetben konkrét fenntartások léphetnek, kivéve Bulgáriát és Romániát, amelyek a GNI-bizottságban megállapított ütemtervnek megfelelően 2009 végén nyújtották be GNI-jegyzéküket. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | A tagállami nemzeti statisztikai hivatalok felügyeleti és kontrollrendszereinek elő kell mozdítaniuk a GNI-adatok összehasonlíthatóságát, megbízhatóságát és teljességét (22). Az Eurostat azonban még nem fejezte be a nemzeti statisztikai hivatalok felügyeleti és kontrollrendszereinek értékelését, és még nem fogadott el iránymutatásokat ezen rendszerek tagállami alkalmazásáról a nemzeti számlák összeállítását illetően. |
| --- | --- |

2.30.

A tagállami nemzeti statisztikai hivatalok felügyeleti és kontrollrendszereinek elő kell mozdítaniuk a GNI-adatok összehasonlíthatóságát, megbízhatóságát és teljességét (22). Az Eurostat azonban még nem fejezte be a nemzeti statisztikai hivatalok felügyeleti és kontrollrendszereinek értékelését, és még nem fogadott el iránymutatásokat ezen rendszerek tagállami alkalmazásáról a nemzeti számlák összeállítását illetően.

| 2.30. | A Bizottság úgy véli, hogy az általa alkalmazott megközelítés (a GNI-kérdőívek dokumentumalapú vizsgálata, a GNI-jegyzékek ellenőrzése a GNI-számbavételi értékelési kérdőív segítségével, és közvetlen ellenőrzésekkel kiegészítve) alkalmas a tagállami GNI-k végső értékelésére. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemzeti számlák megbízhatósága elsősorban az alkalmazott statisztikai forrásokon és módszereken múlik, ezért GNI-validálási megközelítését ezek ellenőrzésére és fejlesztésére alapozza. Ebben az összefüggésben a tagállami statisztikai hivatalok felügyeleti és kontrollrendszerei szervezeti jellegűek, és nem adnak visszajelzést a számlák megbízhatóságáról annak ellenére, hogy csökkentik a nemzeti számlák hibakockázatát. A Bizottság tudomásul vette a számvevőszéki észrevételeket, és a GNI-bizottság 2010. október 27-i ülésén való megbeszélés révén folytatta a felügyeleti és kontrollrendszerekre vonatkozó iránymutatás kidolgozását. |
| --- | --- |

2.30.

Brit korrekció

| 2.31. | A 2007–2009 közötti referenciaévekben alkalmazott brit korrekció kiszámításakor a Bizottság a korrekció kiszámításának egyik alapelemébe, az összes felosztott kiadás összegébe nem számította bele az uniós forrásokból történt összes kifizetés kb. 2 %-át. A Bizottság azért hagyta ki ezeket az összegeket, mert nem állt rendelkezésre információ arról, hogy a kiadások hol merültek fel. A Bizottság nem ellenőrizte, hogy ezeket a kiadásokat a számítás szempontjából figyelembe kellett volna-e venni (lásd:
  2.5. melléklet
  és különösen annak 3–5. és 10–11. bekezdése). |
| --- | --- |

2.31.

A 2007–2009 közötti referenciaévekben alkalmazott brit korrekció kiszámításakor a Bizottság a korrekció kiszámításának egyik alapelemébe, az összes felosztott kiadás összegébe nem számította bele az uniós forrásokból történt összes kifizetés kb. 2 %-át. A Bizottság azért hagyta ki ezeket az összegeket, mert nem állt rendelkezésre információ arról, hogy a kiadások hol merültek fel. A Bizottság nem ellenőrizte, hogy ezeket a kiadásokat a számítás szempontjából figyelembe kellett volna-e venni (lásd:
  2.5. melléklet
  és különösen annak 3–5. és 10–11. bekezdése).

| 2.31. | A 100 %-os bizonyosságra való törekvés az erőforrás-hatékonyság szempontjából sok fáradsággal járna, mivel több ezernyi tranzakció egyesével történő személyes ellenőrzését kellene végrehajtani. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | A Számvevőszék megállapította továbbá, hogy az összes felosztott kiadás kiszámításakor a „tényleges kifizetések” meghatározásánál a Bizottság: |
| --- | --- |

2.32.

A Számvevőszék megállapította továbbá, hogy az összes felosztott kiadás kiszámításakor a „tényleges kifizetések” meghatározásánál a Bizottság:

2.32.

| a) | nem foglalta bele a célhoz kötött bevételekből finanszírozott kiadásokat (célhoz kötött kiadásokat), noha azok összege 2007 és 2009 között jelentősen megnövekedett, a költségvetésből folyósított összes kifizetés 1 %-áról 5 %-ra; |
| --- | --- |

a)

nem foglalta bele a célhoz kötött bevételekből finanszírozott kiadásokat (célhoz kötött kiadásokat), noha azok összege 2007 és 2009 között jelentősen megnövekedett, a költségvetésből folyósított összes kifizetés 1 %-áról 5 %-ra;

| a) | A külső címzett bevételeket (amelyek a teljes összeg körülbelül egyharmadát jelentik) nem kell beszámítani. A Bizottság megjegyzi, hogy 2010-ben a címzett bevételből finanszírozott kiadások aránya visszaesett a 2007-es szintre. |
| --- | --- |

a)

| b) | elsősorban a 6. költségvetési címmel „Hozzájárulások és visszatérítések a közösségi megállapodások és programok keretén belül” összefüggésben a felosztott kiadásokból nem vonta le a befizetett visszafizetési felszólítások összegeit: az ezen forrásból származó bevételek 3–5 %-át tették ki ugyanezen időszak kifizetéseinek. |
| --- | --- |

b)

elsősorban a 6. költségvetési címmel „Hozzájárulások és visszatérítések a közösségi megállapodások és programok keretén belül” összefüggésben a felosztott kiadásokból nem vonta le a befizetett visszafizetési felszólítások összegeit: az ezen forrásból származó bevételek 3–5 %-át tették ki ugyanezen időszak kifizetéseinek.

| b) | Ezeket a forrásokat ideális esetben levonják a kedvezményezett országnak allokált kiadásokból, de ez az információ csak manuálisan hozzáférhető, ezenfelül pedig mindig fennáll a duplán való beszámítás kockázata. Ahogy azt korábban említettük, több ezer ilyen tranzakciónk van, és a folyamat túl sok erőforrást venne igénybe. |
| --- | --- |

b)

Az említett költségvetési tranzakciók figyelembevétele lehetővé tenné a kiadásoknak a „formával szemben a tartalom elsődlegességét” hangsúlyozó elv alapján történő felosztását (lásd:
  2.5. melléklet
  és különösen annak 3–5. és 10–11. bekezdése).

Ez a Bizottság által indokolatlannak ítélt költségekkel járna.

| 2.33. | Az előző két bekezdésben kifejtett mulasztások csökkentik a brit korrekcióra vonatkozó számítások pontosságát. Nem lehet meghatározni, hogy a számítások eredménye melyik irányba tolódott el. |
| --- | --- |

2.33.

Az előző két bekezdésben kifejtett mulasztások csökkentik a brit korrekcióra vonatkozó számítások pontosságát. Nem lehet meghatározni, hogy a számítások eredménye melyik irányba tolódott el.

Követelések törlése

| 2.34. | A költségvetési rendeletet végrehajtó szabályok (23) szerint a visszafizetési felszólításokat akkor lehet törölni, ha a beszedés előrelátható költségei meghaladnák a beszedett összeget, ha az összeg a követelés fennállásának időtartama, illetve az adós fizetésképtelensége következtében nem szedhető be, illetve ha a beszedés nem egyeztethető össze az arányosság elvével. A törlésről szóló határozatot indokolni kell. |
| --- | --- |

2.34.

A költségvetési rendeletet végrehajtó szabályok (23) szerint a visszafizetési felszólításokat akkor lehet törölni, ha a beszedés előrelátható költségei meghaladnák a beszedett összeget, ha az összeg a követelés fennállásának időtartama, illetve az adós fizetésképtelensége következtében nem szedhető be, illetve ha a beszedés nem egyeztethető össze az arányosság elvével. A törlésről szóló határozatot indokolni kell.

| 2.35. | A törlés során használt rendszerek vizsgálata kimutatta, hogy a Bizottság általában betartotta a visszafizetési felszólítások törlésére vonatkozó eljárásokat és megindokolta az általa hozott határozatokat. A Számvevőszék azonban az 1995–2008 közötti időszak bizottsági ügykezelésében hiányosságokat észlelt, ami növelte annak kockázatát, hogy a követeléseket esetleg nem fizetik vissza. Az alábbi követeléstörlési esetekben egy vagy több hiányosságot állapítottunk meg (2.1., 2.2. és 2.3. példa). |
| --- | --- |

2.35.

A törlés során használt rendszerek vizsgálata kimutatta, hogy a Bizottság általában betartotta a visszafizetési felszólítások törlésére vonatkozó eljárásokat és megindokolta az általa hozott határozatokat. A Számvevőszék azonban az 1995–2008 közötti időszak bizottsági ügykezelésében hiányosságokat észlelt, ami növelte annak kockázatát, hogy a követeléseket esetleg nem fizetik vissza. Az alábbi követeléstörlési esetekben egy vagy több hiányosságot állapítottunk meg (2.1., 2.2. és 2.3. példa).

| 2.35. | A visszafizettetésbeli késedelmek közül sok elkerülhetetlen ellenőrzési és jogi eljárások eredménye. A Bizottság úgy véli, hogy az igazgatás nem befolyásolta jelentős mértékben negatívan a követelések tényleges visszafizettetését. |
| --- | --- |

2.35.

2.1.   példa

A szerződő felek pénzügyi kapacitásának értékelése

Egy esetben (összege mintegy 500 000 EUR) egy 5. keretprogrambeli (5. kutatási keretprogram) támogatás odaítélésekor negatívan értékelték egy vállalat profittermelő képességét. A Bizottság azonban nem vette figyelembe, hogy a támogatási szerződés megkötéséhez pénzügyi garanciákra lett volna szükség. A beszedésről végül azért mondott le, mert a vállalat ellen csődeljárás indult.

További 15 esetben (6 millió EUR) az 5. keretprogram és a külső fellépések támogatásainak odaítélésével kapcsolatban a Bizottság nem tudta bizonyítani, hogy értékelte volna a jelentkezők pénzügyi kapacitását. Ebből nyolc esetben a kedvezményezett fizetésképtelensége miatt lemondott a beszedésről.

2.1.   példa

A szerződő felek pénzügyi kapacitásának értékelése

A Számvevőszék által említett ügy 2001-es. A pénzügyi életképesség ellenőrzésének folyamata sokat fejlődött azóta, hogy az eljárást bevezették az 5. keretprogramnál. A 6. és 7. keretprogram esetében bonyolultabb arányszámokat használtak és használnak. Ezenfelül a Bizottság szabályokat (2007. június 13-i C(2007) 2466 bizottsági határozat) fogadott el az alábbiak következetes ellenőrzésére vonatkozóan: a résztvevő ténylegesen létező cég, a résztvevő jogi státusa, valamint operatív és pénzügyi kapacitásai. Ezt az érintett főigazgatóságok végzik.

A Bizottság úgy véli, hogy megtette a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy minimálisra csökkentse a hasonló esetek előfordulásának kockázatát.

Az ajánlattételi eljárás 2003 óta kötelező alkalmazása óta erősödött és egységessé vált a jelentkezők pénzügyi kapacitásának értékelése. A támogatásokra pályázók dokumentumokkal kötelesek igazolni, hogy a tevékenység teljes időtartama tekintetében stabil és elegendő forrással rendelkeznek a tevékenység elvégzéséhez és részfinanszírozásához.

2.2.   példa

A szerződések kezelése

Egy 5. keretprogrammal kapcsolatos szerződés fentebb említett koordinátora nem osztotta szét az előleget a projektet megvalósító többi szerződő fél között. A Bizottság nem gondoskodott róla, hogy az előleg elosztására vonatkozó szerződéses feltételeket betartsák. A források egy jelentős részét nem tudta visszafizettetni, a követelést (500 000 EUR) pedig a koordinátor három évvel későbbi csődje miatt törölte.

Egy másik esetben (145 000 EUR) az ECIP (Európai Közösség Beruházási Partnerei) finanszírozási eszköz keretében a Bizottság hosszú időszakon (1998–2005) keresztül nem gondoskodott a szerződések adminisztratív kezeléséről.

2.2.   példa

A szerződések kezelése

2005 előtt voltak adminisztratív késések az ECIP-programban, azóta azonban a EuropeAid átfogó felszámolási eljárásai révén 600 tevékenység vonatkozásában összesen 35 millió euro visszafizetésére került sor. A szóban forgó esetben ellentételezés révén visszafizették az esedékes összeg kétharmadát, a 145 000 eurós összegről pedig azért mondtunk le, mert bár 2005 óta többször is megkíséreltük ellenőrizni, hogy hol tart az ügy, nem lehetett bizonyossággal megállapítani, hogy a konzorcium által történő átvételt követően melyik banké lett a felelősség.

2.3.   példa

Visszafizetési felszólítások, illetve visszafizettetési eljárások kezdeményezése

Öt követeléstörlési esetben (2,5 millió EUR) indokolatlan késedelmek jellemezték a visszafizetési felszólítások kiállítását, illetve a visszafizettetési eljárások megindítását. Az esetek az 5. keretprogramhoz (1), a külső fellépésekhez (4), illetve pénzbírságokhoz és büntetésekhez kapcsolódtak, a törlésre pedig az adós fizetésképtelensége miatt került sor.

Az ECIP pénzügyi eszközzel kapcsolatos említett esetben a Bizottság nem vette fontolóra a beszámítás összes lehetőségét.

2.3.   példa

Visszafizetési felszólítások, illetve visszafizettetési eljárások kezdeményezése

A visszafizettetésbeli késedelmek közül sok elkerülhetetlen ellenőrzési és jogi eljárások eredménye. A Bizottság úgy véli, hogy az igazgatás nem befolyásolta jelentős mértékben negatívan a követelések tényleges visszafizettetését.

Ezenkívül a terhelési értesítések időben történő kibocsátása tekintetében javult a belső eljárás.

Az ECIP-ügyben az év végi számviteli eljárások miatt 2008-ban lehetetlen volt a további ellentételezés.

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KIADOTT VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK MEGBÍZHATÓSÁGA

| 2.36. | A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálatának eredményeit a
  2.3. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék a főbb észrevételeket alább részletesebben is kifejti. |
| --- | --- |

2.36.

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálatának eredményeit a
  2.3. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék a főbb észrevételeket alább részletesebben is kifejti.

| 2.37. | A súlyos rendszerhiányosságot, amelyet a számvevőszéki ellenőrzés a hagyományos saját források elszámolásaival kapcsolatban az egyik tagállamban feltárt (lásd: 2.15. bekezdés), a Bizottság ellenőrzési részlegei is észlelték. A Számvevőszék szerint ezt a hiányosságot szerepeltetni kellett volna a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében. |
| --- | --- |

2.37.

A súlyos rendszerhiányosságot, amelyet a számvevőszéki ellenőrzés a hagyományos saját források elszámolásaival kapcsolatban az egyik tagállamban feltárt (lásd: 2.15. bekezdés), a Bizottság ellenőrzési részlegei is észlelték. A Számvevőszék szerint ezt a hiányosságot szerepeltetni kellett volna a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében.

| 2.37. | A tagállam számviteli rendszerében fennálló hiányosságokat a Bizottság 2008 óta szigorúan nyomon követi. A Bizottság összesen háromszor ellenőrizte a tradicionális saját forrásokat ebben az esetben, 2008-ban egyszer, 2009-ben pedig kétszer, és felszólította a tagállamot, hogy hozzon korrekciós intézkedést, javítsa a belső ellenőrzést, és végeztesse el a számviteli rendszer teljes külső ellenőrzését. A tagállam által tett lépéseket a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2011. júliusi ülésén vitatják meg újra, a Bizottság legújabb ellenőrzési jelentésével együtt. Mivel a hiányosságokat már korábban megállapították, a Bizottság szigorúan ellenőrzi felszámolásukat, és mivel a kérdés csak egy tagállamot érint, amely eddig megfelelően fizette a tradicionális saját forrásokat, a kérdésre a 2010-es éves tevékenységi jelentés nem tér ki. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | A 2006-os brit korrekció végleges összegére vonatkozó bizottsági számításokban előfordult hiba (lásd: 2.16. bekezdés), amelyet a Számvevőszék feltárt, szerepel a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében, amely leírja az ennek következtében hozott kiegészítő kontrollintézkedéseket is. A Bizottság saját lényegességi kritériumait figyelembe véve azonban a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a Költségvetési Főigazgatóság főigazgatójának fenntartást kellett volna megfogalmaznia megbízhatósági nyilatkozatában. |
| --- | --- |

2.38.

A 2006-os brit korrekció végleges összegére vonatkozó bizottsági számításokban előfordult hiba (lásd: 2.16. bekezdés), amelyet a Számvevőszék feltárt, szerepel a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében, amely leírja az ennek következtében hozott kiegészítő kontrollintézkedéseket is. A Bizottság saját lényegességi kritériumait figyelembe véve azonban a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a Költségvetési Főigazgatóság főigazgatójának fenntartást kellett volna megfogalmaznia megbízhatósági nyilatkozatában.

| 2.38. | A folyamatban lévő korrekcióra való tekintettel 2011-ben a hiba hatása a Bizottság által meghatározott lényegességi küszöb alatt marad. |
| --- | --- |

2.38.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetések

| 2.39. | Elvégzett ellenőrzési munkája alapján (24) a Számvevőszék a következőket állapítja meg:






  a) | a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos tagállami elszámolások és befizetések; |
| --- | --- | --- |

2.39.

Elvégzett ellenőrzési munkája alapján (24) a Számvevőszék a következőket állapítja meg:

a)

a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos tagállami elszámolások és befizetések;

| b) | a tagállamok által megküldött héa- és GNI-adatok alapján a tagállami hozzájárulások Bizottság általi kiszámítása; valamint |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által megküldött héa- és GNI-adatok alapján a tagállami hozzájárulások Bizottság általi kiszámítása; valamint

| c) | az egyéb bevételek |
| --- | --- |

c)

az egyéb bevételek

a 2010. december 31-én lezárult pénzügyi évre vonatkozóan mentesek voltak a lényegi hibáktól.

| 2.40. | Ellenőrzései alapján a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek a bevételek szabályszerűségét eredményesen biztosították. A Számvevőszék felhívja azonban a figyelmet az alábbi hiányosságokra: |
| --- | --- |

2.40.

Ellenőrzései alapján a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek a bevételek szabályszerűségét eredményesen biztosították. A Számvevőszék felhívja azonban a figyelmet az alábbi hiányosságokra:

2.40.

| a) | A számvevőszéki ellenőrzések továbbra is problémákra mutatnak rá a B-számlák használatával (2.19. bekezdés), illetve az A- és B-számlákra vonatkozó kimutatások megbízhatóságával (2.15. és 2.20. bekezdés) kapcsolatban. Hiányosságok jellemezték továbbá a nemzeti vámfelügyeletet is (2.21. bekezdés). A Számvevőszék megállapítja, hogy az ellenőrzött tagállami felügyeleti és kontrollrendszerek csupán részben biztosítják eredményesen a nyilvántartott hagyományos saját források teljességét és helyességét. |
| --- | --- |

a)

A számvevőszéki ellenőrzések továbbra is problémákra mutatnak rá a B-számlák használatával (2.19. bekezdés), illetve az A- és B-számlákra vonatkozó kimutatások megbízhatóságával (2.15. és 2.20. bekezdés) kapcsolatban. Hiányosságok jellemezték továbbá a nemzeti vámfelügyeletet is (2.21. bekezdés). A Számvevőszék megállapítja, hogy az ellenőrzött tagállami felügyeleti és kontrollrendszerek csupán részben biztosítják eredményesen a nyilvántartott hagyományos saját források teljességét és helyességét.

| a) | A bizottsági szolgálatok adott esetben felkérik az érintett tagállamot, hogy tegye meg a Számvevőszék által megállapított hiányosságok megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket. A Bizottság rendszeres ellenőrzései során továbbra is vizsgálni fogja a B számlát annak érdekében, hogy minimálisra csökkentse az ilyen hiányosságok számát. A 2.21. pontban említetteknek megfelelően a Bizottság tradicionális saját forrásokra irányuló jelenlegi ellenőrzései a tagállamok vámfelügyeleti rendszerére irányultak. A Bizottság továbbra is ezt a felügyeletet vizsgálja majd ellenőrzései során. |
| --- | --- |

a)

| b) | Továbbra is érvényben maradtak régóta fennálló fenntartások (lásd: 2.23. bekezdés). A Számvevőszék hiányosságokat tárt fel a vizsgált héairányelvek tagállami alkalmazásának Bizottság általi felügyeletében is (2.25. bekezdés). |
| --- | --- |

b)

Továbbra is érvényben maradtak régóta fennálló fenntartások (lásd: 2.23. bekezdés). A Számvevőszék hiányosságokat tárt fel a vizsgált héairányelvek tagállami alkalmazásának Bizottság általi felügyeletében is (2.25. bekezdés).

| b) | A Bizottság aktívan keresi a megoldást azokra a régóta fennálló fenntartásokra, amelyekre vonatkozóan nem indított jogsértési eljárást a Bíróságon.

  A héacsomaggal kapcsolatban folyamatban van az öt fennmaradó tagállam értékelése, amely a Bizottság várakozásai szerint 2011 szeptemberében fejeződik be. Az adócsalás elleni küzdelemről szóló héairányelvvel kapcsolatban a Bizottság – miután kézhez kapta a tagállamok megkésett bejelentéseit – végre abban a helyzetben van, hogy 2011 végéig a Tanácsnak benyújtandó bizottsági jelentés révén lezárja a végrehajtás teljes vizsgálatát. (Lásd a 2.25. pontot.) |
| --- | --- |

b)

A héacsomaggal kapcsolatban folyamatban van az öt fennmaradó tagállam értékelése, amely a Bizottság várakozásai szerint 2011 szeptemberében fejeződik be. Az adócsalás elleni küzdelemről szóló héairányelvvel kapcsolatban a Bizottság – miután kézhez kapta a tagállamok megkésett bejelentéseit – végre abban a helyzetben van, hogy 2011 végéig a Tanácsnak benyújtandó bizottsági jelentés révén lezárja a végrehajtás teljes vizsgálatát. (Lásd a 2.25. pontot.)

| c) | Ami a 2002-től kezdődő időszakot illeti, a Bizottság még nem fejezte be a tagállami GNI-adatokat tartalmazó GNI-jegyzékek felülvizsgálatát (2.29. bekezdés), és továbbra sem oldotta fel az 1995 és 2001 közötti időszakra vonatkozó, GNP-vel kapcsolatos négy lezáratlan egyedi fenntartást (2.27. bekezdés). |
| --- | --- |

c)

Ami a 2002-től kezdődő időszakot illeti, a Bizottság még nem fejezte be a tagállami GNI-adatokat tartalmazó GNI-jegyzékek felülvizsgálatát (2.29. bekezdés), és továbbra sem oldotta fel az 1995 és 2001 közötti időszakra vonatkozó, GNP-vel kapcsolatos négy lezáratlan egyedi fenntartást (2.27. bekezdés).

| c) | A Bizottság 2011-ben benyújtja a tagállami GNI-adatokat értékelő jelentését, így adott esetben az általános fenntartások helyett konkrét fenntartások fogalmazhatók majd meg. A Bizottság folytatja az együttműködést azzal a két tagállammal, amelyek esetében még mindig vannak fenntartások az 1995–2001-es időszak GNP-jére vonatkozóan, hogy e fenntartások megszűnjenek. Ezen erőfeszítések eredményeként az Egyesült Királyság esetében 2011-ben megszűnt az egyik fenntartás. |
| --- | --- |

c)

| d) | Hiba fordult elő a 2006-os brit korrekcióra vonatkozó végleges számításokban (25) (lásd: 2.16. bekezdés). Hiányosságok fordultak elő a későbbi évekre vonatkozó korrekció számításaiban is (lásd: 2.31–2.33. bekezdés). A Számvevőszék megállapítja, hogy a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei részben biztosítják eredményesen a brit korrekció helyes kiszámítását. |
| --- | --- |

d)

Hiba fordult elő a 2006-os brit korrekcióra vonatkozó végleges számításokban (25) (lásd: 2.16. bekezdés). Hiányosságok fordultak elő a későbbi évekre vonatkozó korrekció számításaiban is (lásd: 2.31–2.33. bekezdés). A Számvevőszék megállapítja, hogy a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei részben biztosítják eredményesen a brit korrekció helyes kiszámítását.

| d) | Miután a Számvevőszék megállapította ezt a hibát, alaposan átvizsgálták a felügyeleti és kontrollrendszert.

  A Bizottság kellőképpen szilárdnak tartja az allokált kiadások kiszámításának módszerét ahhoz, hogy kiszámítsák a belőlük az Egyesült Királyságra eső részt. A Számvevőszék által feltárt hiányosságok arra vezethetők vissza, hogy az értékelés megállapította, hogy a számítási módszer további finomítása nem lenne költséghatékony. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság kellőképpen szilárdnak tartja az allokált kiadások kiszámításának módszerét ahhoz, hogy kiszámítsák a belőlük az Egyesült Királyságra eső részt. A Számvevőszék által feltárt hiányosságok arra vezethetők vissza, hogy az értékelés megállapította, hogy a számítási módszer további finomítása nem lenne költséghatékony.

| e) | A követelések törléséből származó költségvetési veszteségeket el lehetett volna kerülni, de legalább csökkenteni lehetett volna azokat a Bizottság proaktívabb fellépésével (2.35. bekezdés). |
| --- | --- |

e)

A követelések törléséből származó költségvetési veszteségeket el lehetett volna kerülni, de legalább csökkenteni lehetett volna azokat a Bizottság proaktívabb fellépésével (2.35. bekezdés).

| e) | A Számvevőszék nem támadta a lemondásról szóló bizottsági határozatokat. A Számvevőszék a lemondásokra vonatkozóan túlnyomórészt olyan rendszereket vizsgált, amelyek több mint tíz évvel ezelőtti vezetői és jogszabályi környezetre nyúlnak vissza. Az eltelt időszakban létrejött a EuropeAid (2001), új költségvetési rendelet lépett hatályba (2003), közös RELEX információs IT-rendszert vezettek be (2003), a külső segítségnyújtást pedig a helyszíni küldöttségekre bízták (2004). |
| --- | --- |

e)

Ajánlások

| 2.41. | A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  2.4. melléklet
  mutatja be. A Számvevőszék az alábbiakat kívánja kiemelni: |
| --- | --- |

2.41.

A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  2.4. melléklet
  mutatja be. A Számvevőszék az alábbiakat kívánja kiemelni:

2.41.

| — | a hagyományos saját források területén a Bizottság értékelte az egyszerűsített importvámeljárásokhoz kapcsolódó hiányosságokat. A Számvevőszék továbbra is fenntartja a lefoglalt árukkal kapcsolatos vámtartozások B-számlákon való lekönyvelésére vonatkozó véleményét, |
| --- | --- |

—

a hagyományos saját források területén a Bizottság értékelte az egyszerűsített importvámeljárásokhoz kapcsolódó hiányosságokat. A Számvevőszék továbbra is fenntartja a lefoglalt árukkal kapcsolatos vámtartozások B-számlákon való lekönyvelésére vonatkozó véleményét,

| — | A Bizottság 2010-es éves tevékenységi jelentésében megvizsgálta az egyszerűsített vámeljáráshoz kapcsolódó hiányosságokat. A Bizottság vizsgálta az összes uniós tagállam vámellenőrzési stratégiáját is, és tematikus jelentést készített a vizsgálat és a számvevőszéki ellenőrzés által feltárt hiányosságokról. A Bizottság a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2010. decemberi ülésén terjesztette elő a jelentéstervezetet, amelynek végleges változatát a bizottság 2011. júliusi ülésén vitatják meg.

  A Bizottság az elkobzott árukkal kapcsolatos vámtartozás B-számlára való bevezetésével kapcsolatban a Számvevőszékétől eltérő álláspontot képvisel. A Bizottság a C-459/07. sz. Elshani és a C-230/08. sz. Dansk Logistik ügyben hozott bírósági ítéletek vizsgálatát követően is fenntartja álláspontját.


  Lásd a Bizottság 2.4. mellékletben adott válaszát. |
| --- | --- |

—

A Bizottság az elkobzott árukkal kapcsolatos vámtartozás B-számlára való bevezetésével kapcsolatban a Számvevőszékétől eltérő álláspontot képvisel. A Bizottság a C-459/07. sz. Elshani és a C-230/08. sz. Dansk Logistik ügyben hozott bírósági ítéletek vizsgálatát követően is fenntartja álláspontját.

Lásd a Bizottság 2.4. mellékletben adott válaszát.

| — | a GNI-alapú saját forrásokat illetően a tagállamok nem mindig követik a nagyobb statisztikai revíziók bejelentésére vonatkozó iránymutatásokat, és nem történt előrelépés a közös uniós revíziós politika bevezetése terén. |
| --- | --- |

—

a GNI-alapú saját forrásokat illetően a tagállamok nem mindig követik a nagyobb statisztikai revíziók bejelentésére vonatkozó iránymutatásokat, és nem történt előrelépés a közös uniós revíziós politika bevezetése terén.

| — | A GNI-alapú saját források felülvizsgálatának kérdésével a GNIC/085. számú dokumentum foglalkozik, a tagállami GNI felülvizsgálatát a GNI-rendelet alapján az éves minőségi beszámolók keretében ellenőrzik. A jelentős tagállami statisztikai felülvizsgálatokra vonatkozó tájékoztatásról szóló CMFB (30) -iránymutatást illetően a Bizottság (az Eurostat) elsősorban a GNI-bizottság ülésein továbbra is hangsúlyozza majd annak szükségességét, hogy a tagállamok alkalmazzák az iránymutatást. A Bizottság – a Számvevőszék észrevételeit figyelembe véve – folytatja a tagállamokkal a közös felülvizsgálati politika uniós szintű alkalmazásáról folyó tárgyalásokat. |
| --- | --- |

—

A jelen vizsgálat, valamint a 2010-es megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék az alábbiakat javasolja a Bizottságnak:

| — | folytassa a B-számlák helyes használata érdekében tett erőfeszítéseit, mozdítsa elő, hogy a számviteli rendszerek tegyék lehetővé az A- és B-számlákról készített tagállami kimutatásoknál a teljesség és pontosság bizonyítását, illetve hogy a (hagyományos saját forrásoknál) a nemzeti vámfelügyeletet erősítsék meg még jobban, |
| --- | --- |

—

folytassa a B-számlák helyes használata érdekében tett erőfeszítéseit, mozdítsa elő, hogy a számviteli rendszerek tegyék lehetővé az A- és B-számlákról készített tagállami kimutatásoknál a teljesség és pontosság bizonyítását, illetve hogy a (hagyományos saját forrásoknál) a nemzeti vámfelügyeletet erősítsék meg még jobban,

| — | A Bizottság saját ellenőrzései keretében folytatja a B-számlák és a számviteli rendszerek vizsgálatát annak érdekében, hogy a tagállamok A- és B-számláról való kimutatásai helyesek legyenek. A 2.21. pontban említetteknek megfelelően a Bizottság tradicionális saját forrásokra vonatkozó jelenlegi ellenőrzései a tagállami vámellenőrzésre összpontosítottak; a jövőben a Bizottság folytatja a nemzeti vámfelügyelet és a tagállamok ennek megerősítésére tett lépéseinek ellenőrzését. |
| --- | --- |

—

| — | terjessze a GNI-bizottság elé a tagállami GNI-adatokról készített értékelő jelentéseket, hogy 2011-ben a 2002-től kezdődő időszakra érvényes összes általános fenntartást konkrét fenntartásokra cserélhesse. A tagállami GNI-k minősítése során vegye figyelembe az arra vonatkozó értékeléseket, hogy milyenek a tagállami statisztikai hivatalokban a nemzeti számlák összeállításához kapcsolódó felügyeleti és kontrollrendszerek, és tegye egyértelművé az általa kibocsátott vélemény hatókörét (GNI-alapú saját források). |
| --- | --- |

—

terjessze a GNI-bizottság elé a tagállami GNI-adatokról készített értékelő jelentéseket, hogy 2011-ben a 2002-től kezdődő időszakra érvényes összes általános fenntartást konkrét fenntartásokra cserélhesse. A tagállami GNI-k minősítése során vegye figyelembe az arra vonatkozó értékeléseket, hogy milyenek a tagállami statisztikai hivatalokban a nemzeti számlák összeállításához kapcsolódó felügyeleti és kontrollrendszerek, és tegye egyértelművé az általa kibocsátott vélemény hatókörét (GNI-alapú saját források).

| — | A Bizottság 2011-ben benyújtja értékelő jelentését, így adott esetben az általános fenntartások helyett konkrét fenntartások fogalmazhatók majd meg. A Bizottság úgy véli, hogy az általa alkalmazott megközelítés (a GNI-kérdőívek dokumentumalapú vizsgálata, a GNI-jegyzékek ellenőrzése a GNI-számbavételi értékelési kérdőív segítségével és közvetlen ellenőrzésekkel kiegészítve) alkalmas a tagállami GNI-k végső értékelésére. Ebben az összefüggésben a felügyeleti és kontrollrendszerek szervezeti jellegűek, és nem szolgáltatnak konkrét adatokat a számlák megbízhatóságáról (amely leginkább a felhasznált statisztikai forrásoktól és módszerektől függ), még ha a felügyeleti és kontrollrendszerek elő is segíthetik a hibakockázat mérséklését a nemzeti számlák esetében. A Bizottság a Számvevőszék észrevételeit figyelembe véve folytatja a tagállami nemzeti számlák összeállítása során használt felügyeleti és kontrollrendszerekre vonatkozó iránymutatás kidolgozását. |
| --- | --- |

—

A KÖTELEZŐ ÉRVÉNYŰ TARIFÁLIS FELVILÁGOSÍTÁSRÓL (KTF) SZÓLÓ 2/2008. SZ. KÜLÖNJELENTÉS HASZNOSULÁSA

Bevezetés

| 2.42. | 2008-ban a Számvevőszék közzétette a 2/2008. sz. különjelentést a kötelező érvényű tarifális felvilágosításról (KTF) (26). A kötelező érvényű tarifális felvilágosítás a gazdasági szereplők kérésére a tagállamok vámhatóságai által írásban kiadott, tarifális besorolásról szóló határozat. Ez a határozat a jogosulttal szemben a kiadásának időpontjától számított legfeljebb hat évig az Európai Unió valamennyi vámhatóságára nézve jogilag kötelező. |
| --- | --- |

2.42.

2008-ban a Számvevőszék közzétette a 2/2008. sz. különjelentést a kötelező érvényű tarifális felvilágosításról (KTF) (26). A kötelező érvényű tarifális felvilágosítás a gazdasági szereplők kérésére a tagállamok vámhatóságai által írásban kiadott, tarifális besorolásról szóló határozat. Ez a határozat a jogosulttal szemben a kiadásának időpontjától számított legfeljebb hat évig az Európai Unió valamennyi vámhatóságára nézve jogilag kötelező.

| 2.43. | A KTF-rendszerről összességében megállapítást nyert, hogy az jól működik, bár javításokra van szükség. |
| --- | --- |

2.43.

A KTF-rendszerről összességében megállapítást nyert, hogy az jól működik, bár javításokra van szükség.

| 2.44. | A 2007-es zárszámadást elfogadó határozatában (27) a Parlament felszólította a Bizottságot, hogy tegyen meg mindent a tapasztalt hiányosságok, valamint a tarifális besorolással kapcsolatos viták felszámolása érdekében. A Tanács felkérte a Bizottságot, hogy folytassa a KTF-rendszer javítását és ellenőrizze annak végrehajtását és alkalmazását a tagállamokban, ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a tagállamok esetleges pénzügyi felelősségét adott esetben a lehető legkörültekintőbb módon kell értékelni (28). |
| --- | --- |

2.44.

A 2007-es zárszámadást elfogadó határozatában (27) a Parlament felszólította a Bizottságot, hogy tegyen meg mindent a tapasztalt hiányosságok, valamint a tarifális besorolással kapcsolatos viták felszámolása érdekében. A Tanács felkérte a Bizottságot, hogy folytassa a KTF-rendszer javítását és ellenőrizze annak végrehajtását és alkalmazását a tagállamokban, ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a tagállamok esetleges pénzügyi felelősségét adott esetben a lehető legkörültekintőbb módon kell értékelni (28).

2.44.

Az ajánlások hasznosulása

| a) | Ajánlás: a Bizottság csökkentse az ellentmondó tarifális besorolások feloldásában mutatkozó késedelmeket (a 2/2008. sz. különjelentés 43. és 44. bekezdése). |
| --- | --- |

a)

Ajánlás: a Bizottság csökkentse az ellentmondó tarifális besorolások feloldásában mutatkozó késedelmeket (a 2/2008. sz. különjelentés 43. és 44. bekezdése).

Eredmények: a KTF-ügyekkel foglalkozó alkalmazottak száma nőtt, és csökkentek az ellentmondó tarifális besorolások feloldása kapcsán tapasztalható késedelmek.

| b) | Ajánlás: a Bizottság mérje fel a helytelen KTF pénzügyi összhatását, és frissítse a kötelező érvényű tarifális felvilágosítás európai rendszerének (EKTF-3) adatbázisát (a 2/2008. sz. különjelentés 45. és 46. bekezdése). |
| --- | --- |

b)

Ajánlás: a Bizottság mérje fel a helytelen KTF pénzügyi összhatását, és frissítse a kötelező érvényű tarifális felvilágosítás európai rendszerének (EKTF-3) adatbázisát (a 2/2008. sz. különjelentés 45. és 46. bekezdése).

b)

Eredmények: a Bizottság be tudta bizonyítani, hogy igyekszik felelősségre vonni a tagállamokat a helytelen KTF kiadásából származó veszteségek miatt.

A jogi előírások pontosabb betartása érdekében új funkciókkal bővült az EKTF-3 adatbázisa. A nyilvános EKTF-3 adatbázis felhasználói felületét immár lefordították az unió valamennyi hivatalos nyelvére (leszámítva a máltait és az írt), a kifejezéstárat pedig fokozatosan frissítik.

A Bizottság folytatja a KTF tradicionális saját forrásokra negatív hatással járó helytelen alkalmazásának vizsgálatát, adott esetben pedig a tagállamokra hárítja a pénzügyi felelősséget.

| c) | Ajánlás: a jogszabályokat, amelyeket a Bizottság igazgatási iránymutatásai egészítenek ki, meg kell erősíteni (a 2/2008. sz. különjelentés 47. bekezdése). |
| --- | --- |

c)

Ajánlás: a jogszabályokat, amelyeket a Bizottság igazgatási iránymutatásai egészítenek ki, meg kell erősíteni (a 2/2008. sz. különjelentés 47. bekezdése).

Eredmények: immár elfogadták azt a szabályt, hogy az importőrnek kötelező bejelentenie az áruhoz kapott KTF-et (29), ez azonban csak az IPMCC hatálybalépésétől alkalmazható. A rendelkezések azt is szolgálják, hogy javuljon a „türelmi idő” kezelése.

| d) | Ajánlás: a Bizottság ösztönözze a tagállamokat a feltárt hiányosságok kiigazítására (a 2/2008. sz. különjelentés 48. bekezdése). |
| --- | --- |

d)

Ajánlás: a Bizottság ösztönözze a tagállamokat a feltárt hiányosságok kiigazítására (a 2/2008. sz. különjelentés 48. bekezdése).

| d) | A Bizottság a KTF-igazgatásra vonatkozó eljárások keretében teljes ellenőrzést hajtott végre a tagállamokban. Ez 2007 közepén kezdődött, jelenleg folyamatban van a nyomon követés. Ezenfelül a Bizottság öt helyszíni TOR-ellenőrzést tervez 2011-re a KTF-fel kapcsolatban. |
| --- | --- |

d)

Eredmények: monitoring célú helyszíni ellenőrzései során a Bizottság kitért a jogi előírások be nem tartásának eseteire, illetve a Számvevőszék által jelentett hiányosságokra.

A Bizottság folyamatosan ellenőrzi a tagállamok lépéseit, és rendszeresen szóvá teszi a jogi követelmények alkalmazásában mutatkozó hiányosságokat.

Következtetések

| 2.45. | A Bizottság javított a KTF-rendszeren, és figyelemmel követte annak gyakorlatba ültetését és alkalmazását a tagállamokban. A legfontosabb kiigazító intézkedések azonban csak az IPMCC hatálybalépésétől kezdve érvényesek, a Bizottságnak pedig további erőfeszítéseket kell tennie a besorolási ügyek megoldásához szükséges idő csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

2.45.

A Bizottság javított a KTF-rendszeren, és figyelemmel követte annak gyakorlatba ültetését és alkalmazását a tagállamokban. A legfontosabb kiigazító intézkedések azonban csak az IPMCC hatálybalépésétől kezdve érvényesek, a Bizottságnak pedig további erőfeszítéseket kell tennie a besorolási ügyek megoldásához szükséges idő csökkentése érdekében.

| 2.45. | A Bizottság elfogadja az észrevételt, és folytatja az osztályozási kérdések megoldásának gyorsítására irányuló fellépését. |
| --- | --- |

2.45.

---

(1)  Lásd: a 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről (HL L 163., 2007.6.23., 17. o.) és a legutóbb a 105/2009/EK, Euratom rendelettel (HL L 36., 2009.2.5., 1. o.) módosított, az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.).

(2)  A beszedetlen és biztosíték nélküli vámok és illetékek esetében, illetve akkor, ha az egyébként biztosítékkal szavatolt összegekkel kapcsolatban kifogás merül fel, a tagállamok a rendelkezésre bocsátást ezeken a külön számlákon való elhelyezéssel felfüggeszthetik.

(3)  Németország, Hollandia, Ausztria és Svédország.

(4)  Hollandia és Svédország.

(5)  A 2011-ben EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatósággá (DG DEVCO) átalakuló EuropeAid Együttműködési Hivatal (AIDCO), illetve a Versenypolitikai (COMP) és az Energiaügyi (ENER) Főigazgatóság.

(6)  A Közösségi Vámkódex végrehajtási rendelkezései 266. cikkének (2) bekezdése: „A vámhatóság, azzal a feltétellel, hogy ez nem befolyásolja az eljárások megfelelő lefolytatásának ellenőrzését: [...] b) bizonyos különleges körülmények között, amennyiben a szóban forgó áruk jellege és az áruforgalom gyorsasága ezt indokolja, mentesítheti az engedélyest azon kötelezettség alól, hogy az áruk érkezéséről minden egyes alkalommal tájékoztassa az illetékes vámhivatalt, [...]”, a legutóbb a 430/2010/EU rendelettel (HL L 125., 2010.5.21., 10. o.) módosított 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

(7)  Belgium, Cseh Köztársaság, Franciaország, Hollandia, Németország és Svédország.

(8)  A Számvevőszék reprezentatív statisztikai minta alapján becsüli meg a hibaarányt. A bevételek ellenőrzését illetően a Számvevőszék 95 %-os megbízhatósággal állítja, hogy a hibaarány az alapsokaságban nem éri el a 2 %-ot.

(9)  Belgium egyik havi kimutatása. 2010-ben ez a tagállam a hagyományos saját forrásoknál 9,5 %-kal szerepelt.

(10)  Az n. évi brit korrekció végleges összege az n + 4. évi költségvetésben szerepel.

(11)  Lásd például: 2009-es éves jelentés, 2.20. bekezdés.

(12)  Egyesült Királyság.

(13)  Olaszország, Hollandia és az Egyesült Királyság.

(14)  Egyesült Királyság.

(15)  Ez egy kb. 105 millió eurós növekedésből, valamit egy kb. 15 millió eurós csökkenésből adódik.

(16)  A Tanács 2008/8/EK irányelve (2008. február 12.) a 2006/112/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról (HL L 44., 2008.2.20., 11. o.) és a Tanács 2008/9/EK irányelve (2008. február 12.) a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottértékadó-visszatérítés részletes szabályainak megállapításáról (HL L 44., 2008.2.20., 23. o.).

(17)  A Tanács 2008/117/EK irányelve (2008. december 16.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a Közösségen belüli ügyletekkel kapcsolatos adócsalás elleni küzdelem érdekében történő módosításáról (HL L 14., 2009.1.20., 7. o.).

(18)  A módosított 1150/2000/EK, Euratom rendelet 10. cikkének (7) bekezdése kimondja, hogy az adott pénzügyi évet követő negyedik év szeptember 30-a után a GNP/GNI változásai többé nem vehetők figyelembe, kivéve azon pontokat, amelyekről e határidőn belül vagy a Bizottság vagy a tagállam értesítést nyújtott be. Ezek a bizonyos pontok a fenntartások. Általános fenntartásról akkor beszélünk, ha egy tagállam adatainak egészére vonatkozik fenntartás. A négyéves szabály értelmében Bulgária és Románia valamennyi GNI-adata lezáratlan.

(19)  Az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 181., 2003.7.19., 1. o.) 3. cikkének megfelelően a tagállamok a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátják a GNI és összetevőinek kiszámításához az ESA 95 szerint használt eljárások és alapstatisztikák jegyzékét.

(20)  Az érvényben lévő fenntartások Görögországra (1) és az Egyesült Királyságra (3) vonatkoznak, és elsősorban a módszertant és az adatok összeállítását érintik.

(21)  Az egyedi fenntartások a GNI (2001-ig a GNP) egyes körülhatárolt elemeire vonatkoznak, például egyes tevékenységek bruttó hozzáadott értékére, az összes végleges fogyasztási kiadásra, a bruttó működési eredményre vagy a vegyes jövedelemre.

(22)  Lásd a 2009. évi éves jelentés 2.28. bekezdését.

(23)  A legutóbb a 478/2007/EK, Euratom rendelettel (HL L 111., 2007.4.28., 13. o.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.) 87. cikke.

(24)  A 2.12. és 2.13. bekezdésben kifejtett okok miatt ez a megállapítás a tagállamok által a Bizottságnak megküldött héa- és GNI-adatok minőségét nem értékeli.

(25)  Ezenfelül 2009 decemberében a Bizottság hibát fedezett fel a brit korrekció előzetes becslésére vonatkozó kalkulációiban: az összeget 2008-ban 138 millió euróval (2,6 %), 2009-ben pedig 458 millió euróval (13 %) becsülte túl. Lásd a 2009. évi éves jelentés 2.17. bekezdését. A kiigazított összegeket figyelembe vették a brit korrekció becsült összegének 2010-es aktualizálása során (mielőtt 2012-ben, illetve 2013-ban sor kerülne a végleges összeg kiszámítására).

(26)  HL C 103., 2008.4.24., 1. o.

(27)  Az Európai Parlament 2009. április 23-i határozata az Európai Unió 2007-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, III. szakasz – Bizottság.

(28)  A Tanács 2881. ülése, Luxembourg, 2008. június 23–24.

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 450/2008/EK rendelete (2008. április 23.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (Modernizált Vámkódex) (HL L 145., 2008.6.4., 1. o.).

(30)  Monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság.

2.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI (BEVÉTELEK)

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hagyományos saját források | Héa/GNI, az 1. költségvetési cím kiigazításai | Egyéb bevételek | Összesen |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Összes tranzakció (ebből): | 6 | 43 | 6 | 55 | 62 | 60 | 66 |
| visszafizetési felszólítások | 6 | 43 | 6 | 55 | 62 | 60 | 66 |
| A TESZTELÉS EREDMÉNYEI
   (1) |
| A tesztelt tranzakciókon belül azok aránya, amelyek: |
| mentesek a hibáktól | 100 % | (6) | 100 % | (43) | 100 % | (6) | 100 % | (55) | 95 % | 100 % | 100 % |
| egy vagy több hibát tartalmaztak | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 5 % | 0 % | 0 % |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| A legvalószínűbb hibaarány (2) | 0 % | | | |

2010

2009

2008

2007

Hagyományos saját források

Héa/GNI, az 1. költségvetési cím kiigazításai

Egyéb bevételek

Összesen

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció (ebből):

6

43

6

55

62

60

66

visszafizetési felszólítások

6

43

6

55

62

60

66

A TESZTELÉS EREDMÉNYEI
   (1)

A tesztelt tranzakciókon belül azok aránya, amelyek:

mentesek a hibáktól

100 %

(6)

100 %

(43)

100 %

(6)

100 %

(55)

95 %

100 %

100 %

egy vagy több hibát tartalmaztak

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

5 %

0 %

0 %

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

A legvalószínűbb hibaarány (2)

0 %

---

(1)  A zárójelben szereplő számok a tranzakciók tényleges számát jelölik.

(2)  Mivel lényeges hibára nem derült fény, csak a legvalószínűbb hibaarányt közöljük.

2.2. MELLÉKLET

A RENDSZERVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI (BEVÉTELEK)

A kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése

| Vizsgált rendszer | Főbb belső kontrollok (Bizottság) | Főbb belső kontrollok az ellenőrzött tagállamokban | Általános értékelés |
| --- | --- | --- | --- |
| A Bizottság ellenőrzései a tagállamokban | A követelések kiszámítása/adminisztratív ellenőrzése a Bizottságnál | A fenntartások, illetve a költségvetés végrehajtásának Bizottság általi irányítása |
| Hagyományos saját források | Eredményes | Eredményes | N/A | Részben eredményes | Eredményes |
| Héa/GNI | Eredményes | Eredményes | Eredményes | N/A | Eredményes |
| Brit korrekció | N/A | Részben eredményes | N/A | N/A | Részben eredményes |
| Követelések törlése | N/A | Eredményes | Eredményes (1) | N/A | Eredményes |
| Pénzbírságok és büntetések | N/A | Eredményes | N/A | N/A | Eredményes |
| N/A: | nem alkalmazható vagy nem került értékelésre. |

Vizsgált rendszer

Főbb belső kontrollok (Bizottság)

Főbb belső kontrollok az ellenőrzött tagállamokban

Általános értékelés

A Bizottság ellenőrzései a tagállamokban

A követelések kiszámítása/adminisztratív ellenőrzése a Bizottságnál

A fenntartások, illetve a költségvetés végrehajtásának Bizottság általi irányítása

Hagyományos saját források

Eredményes

Eredményes

N/A

Részben eredményes

Eredményes

Héa/GNI

Eredményes

Eredményes

Eredményes

N/A

Eredményes

Brit korrekció

N/A

Részben eredményes

N/A

N/A

Részben eredményes

Követelések törlése

N/A

Eredményes

Eredményes (1)

N/A

Eredményes

Pénzbírságok és büntetések

N/A

Eredményes

N/A

N/A

Eredményes

N/A:

nem alkalmazható vagy nem került értékelésre.

A felügyeleti és kontrollrendszerek általános értékelése

| Általános értékelés | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eredményes | Eredményes | Eredményes | Eredményes |

Általános értékelés

2010

2009

2008

2007

Eredményes

Eredményes

Eredményes

Eredményes

---

(1)  A 2010-ben törölt követelésekkel kapcsolatban a Számvevőszék hiányosságokat tapasztalt a korábbi évek bizottsági ügykezelésében, ami növelte annak kockázatát, hogy a követeléseket esetleg nem fizetik vissza.

2.3. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KIADOTT VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK VIZSGÁLATAINAK EREDMÉNYEI (BEVÉTELEK)

| A főbb érintett főigazgatóságok | A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (1) | Megfogalmazott fenntartások | A Számvevőszék észrevétele | A megbízhatóság általános értékelése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| Költségvetési Főigazgatóság | A saját forrásokat illetően fenntartások nélkül | N/A | A súlyos rendszerhiányosságot, amelyet a számvevőszéki ellenőrzés a hagyományos saját források elszámolásainak megbízhatóságával kapcsolatban Belgiumban feltárt, a Bizottság ellenőrzési részlegei is észlelték. A Számvevőszék szerint ezt a hiányosságot szerepeltetni kellett volna a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében (lásd: 2.37. bekezdés).
  A 2006-os brit korrekció végleges összegére vonatkozó bizottsági számításokban előforduló hiba, amelyet a Számvevőszék feltárt, szerepel a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében is, amely leírja az ennek következtében hozott kiegészítő kontrollintézkedéseket. A Bizottság saját lényegességi kritériumait figyelembe véve azonban a Számvevőszék úgy találja, hogy a Költségvetési Főigazgatóság főigazgatójának fenntartást kellett volna megfogalmaznia megbízhatósági nyilatkozatában (lásd: 2.38. bekezdés). | B | A |
| N/A: | nem alkalmazható vagy nem került értékelésre. |

A főbb érintett főigazgatóságok

A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (1)

Megfogalmazott fenntartások

A Számvevőszék észrevétele

A megbízhatóság általános értékelése

2010

2009

Költségvetési Főigazgatóság

A saját forrásokat illetően fenntartások nélkül

N/A

A súlyos rendszerhiányosságot, amelyet a számvevőszéki ellenőrzés a hagyományos saját források elszámolásainak megbízhatóságával kapcsolatban Belgiumban feltárt, a Bizottság ellenőrzési részlegei is észlelték. A Számvevőszék szerint ezt a hiányosságot szerepeltetni kellett volna a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében (lásd: 2.37. bekezdés).

A 2006-os brit korrekció végleges összegére vonatkozó bizottsági számításokban előforduló hiba, amelyet a Számvevőszék feltárt, szerepel a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében is, amely leírja az ennek következtében hozott kiegészítő kontrollintézkedéseket. A Bizottság saját lényegességi kritériumait figyelembe véve azonban a Számvevőszék úgy találja, hogy a Költségvetési Főigazgatóság főigazgatójának fenntartást kellett volna megfogalmaznia megbízhatósági nyilatkozatában (lásd: 2.38. bekezdés).

B

A

N/A:

nem alkalmazható vagy nem került értékelésre.

| A: | A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

A:

A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

---

(1)  A főigazgató megbízhatósági nyilatkozatában leszögezi, hogy kellő bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy az alkalmazott kontrolleljárások a szükséges módon garantálják a tranzakciók szabályszerűségét.

| A: | A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

A:

A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

A főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

2.4. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA (BEVÉTELEK)

| Év | A Számvevőszék ajánlása | Eredmények | A Bizottság válasza | A Számvevőszék elemzése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2009-es éves jelentésében (2.32. bekezdés) a Számvevőszék felhívta a figyelmet az egyszerűsített behozatali vámeljárásokról szóló 1/2010. sz. különjelentésben szereplő ellenőrzési eredményekre, és kijelentette, hogy 2010-es éves tevékenységi jelentésében a Bizottságnak figyelembe kell majd vennie e jelentés következtetéseit, valamint az egyszerűsített eljárásokra és a tagállami kontrollstratégiákra vonatkozó saját ellenőrzési megállapításainak hasznosulását. | A Bizottság elismerte, hogy az egyszerűsített eljárásra vonatkozó tagállami vámellenőrzéseket hiányosságok jellemzik. Tekintve azonban, hogy a Bizottság folyamatosan ellenőrzéseket végez, valamint hogy a tagállamok általában kedvezően fogadták a Számvevőszék megállapításait, és hogy a feltárt hibák pénzügyi hatása rendszerint csekély, a Bizottság nem tartotta szükségesnek ilyen témájú fenntartás megfogalmazását (a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében szereplő) főigazgatói nyilatkozatban. | A Bizottság 2010-es éves tevékenységi jelentésében megvizsgálta az egyszerűsített vámeljáráshoz kapcsolódó hiányosságokat. Nyomon követi, hogy a tagállamok milyen intézkedéseket hoznak a bizottsági és a számvevőszéki ellenőrzések megállapításaira válaszul. Több tagállam is beszámolt már a megtett korrekciós intézkedésekről, vagy pedig megkezdte a feltárt ellenőrzési hiányosságok megszüntetését. Ezeket az intézkedéseket a jövőben ellenőrzik majd. A Bizottság vizsgálta az összes uniós tagállam vámellenőrzési stratégiáját is, és tematikus jelentést készített a vizsgálat és a számvevőszéki ellenőrzés által feltárt hiányosságokról. A jelentés tervezetét a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2010. decemberi ülésén terjesztette elő. A tagállamoknak időt biztosítottak a tervezet véleményezésére, a jelentés végső, a tagállami észrevételek figyelembevételével összeállított változatát a bizottság 2011. júliusi ülésén vitatják meg. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság értékelését, és az egyszerűsített behozatali vámeljárásokról szóló különjelentés hasznosulásának vizsgálatakor saját elemzést fog végezni. |
| 2009 | 2009-es éves jelentésében (2.22. bekezdés) a Számvevőszék úgy találta, hogy olyankor, amikor a Közösség területén belüli első vámhivatalt elhagyó árut foglalnak le, a felmerült vámtartozásokat kötelező a B-számlán szerepeltetni. Ezzel az állásponttal – amely a Bíróság 2009. áprilisi ítéletét tükrözte (C-459/07 sz. ügy) – a Bizottság nem értett egyet. | A Bizottság megvizsgálta a Bíróság hasonló ügyben (C-230/08 sz. ügy) hozott újabb (2010. áprilisi) ítéletét. | A Bizottság az elkobzott árukkal kapcsolatos vámtartozás B-számlára való bevezetésével kapcsolatban a Számvevőszékétől eltérő álláspontot képvisel. A Bizottság álláspontja a Közösségi Vámkódex végrehajtásáról szóló 2454/93/EGK rendelet 867a. cikkén alapul, amely szerint a lefoglalt és elkobzott árukat úgy kell tekinteni, mint amelyeket a Vámkódex 98. cikkével összhangban vámraktározási eljárás alá vontak. Az ilyen eljárás alá vont áruk esetében a vámtartozást felfüggesztettnek tekintik, ezért nem vezethetők be a számlákra. A Bizottság a C-459/07. sz. Elshani és a C-230/08. sz. Dansk Logistik ügyben hozott bírósági ítéletek vizsgálatát követően is fenntartja álláspontját. | A Számvevőszék továbbra is fenntartja a később lefoglalt árukkal kapcsolatos vámtartozások B-számlán való lekönyvelésére vonatkozó nézeteit. Ezeket a nézeteket a Bíróság két ítélete is megerősítette. |
| 2009-es éves jelentésében (2.27. bekezdés) a Számvevőszék beszámolt arról, hogy a Bizottság (a görög költségvetési hiányról és adósságról szóló, az Ecofin Tanácsnak címzett 2010. januári jelentésében) kétségbe vonta a görög makrogazdasági statisztikák – köztük a nemzeti számlák – minőségét, illetve hogy a Bizottság és a Tanács kétségét fejezte ki a görögországi Nemzeti Statisztikai Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereinek eredményes működésével kapcsolatban; ez a hivatal állítja elő a saját források kiszámításához használt GNI-adatokat is. | A költségvetési hiányra és adósságra vonatkozó görög adatok ellenőrzése során felmerült problémák lehetséges hatásait a Bizottság részletesen elemezte, és úgy találta, hogy azok a GDP-re, illetve a GNI-ra nem gyakoroltak jelentős hatást. A 2010. januári jelentésében megfogalmazott hiányosságok utókövetése során a Bizottság (Eurostat) 2010-ben ellenőrizte a görög költségvetési adatokat, és ennek során 0,5–0,9 %-ban határozta meg a görög GDP-re gyakorolt hatást. | A Számvevőszék által a 2009. évi éves jelentés előkészítésekor tett észrevételre a Bizottság által 2010 tavaszán adott válasz a jelentés 2010. januári megállapításaira utalt, amelyek nem foglalkoztak a közvállalkozások átsorolásával. A Számvevőszék által említett, a GDP-re gyakorolt hatás a közvállalkozások 2010 novemberében befejezett átsorolásából származik. Ezért nincs szükség arra, hogy a Bizottság újra átgondolja a Számvevőszék 2009-es költségvetési évre vonatkozó éves jelentésében foglalt észrevételre adott válaszát. A tagállamok korábbi évekre vonatkozó adatainak módosításait a Bizottság a következő években a bevált GNI-monitoreljárások keretében követi nyomon. | A Bizottság a 2010 novemberében lezárt munkájának eredményeit is vegye figyelembe a görög kormány költségvetési hiányával és adósságával kapcsolatos hiányosságok GDP-re, illetve GNI-re gyakorolt hatására vonatkozó értékelésében. |
| 2009 | 2006-os éves jelentésében a Számvevőszék észrevételeket fogalmazott meg a görög GNI revíziójával kapcsolatban (lásd: 4.24–4.26. bekezdés), és a 4.32. bekezdésben azt javasolta, hogy a Bizottság: | | | |
| a) | írjon elő tájékoztatási szabályokat, és kapjon előzetes értesítést – a GNI-bizottsággal együtt – a fontosabb felülvizsgálatokról; |

Év

A Számvevőszék ajánlása

Eredmények

A Bizottság válasza

A Számvevőszék elemzése

2009

2009-es éves jelentésében (2.32. bekezdés) a Számvevőszék felhívta a figyelmet az egyszerűsített behozatali vámeljárásokról szóló 1/2010. sz. különjelentésben szereplő ellenőrzési eredményekre, és kijelentette, hogy 2010-es éves tevékenységi jelentésében a Bizottságnak figyelembe kell majd vennie e jelentés következtetéseit, valamint az egyszerűsített eljárásokra és a tagállami kontrollstratégiákra vonatkozó saját ellenőrzési megállapításainak hasznosulását.

A Bizottság elismerte, hogy az egyszerűsített eljárásra vonatkozó tagállami vámellenőrzéseket hiányosságok jellemzik. Tekintve azonban, hogy a Bizottság folyamatosan ellenőrzéseket végez, valamint hogy a tagállamok általában kedvezően fogadták a Számvevőszék megállapításait, és hogy a feltárt hibák pénzügyi hatása rendszerint csekély, a Bizottság nem tartotta szükségesnek ilyen témájú fenntartás megfogalmazását (a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében szereplő) főigazgatói nyilatkozatban.

A Bizottság 2010-es éves tevékenységi jelentésében megvizsgálta az egyszerűsített vámeljáráshoz kapcsolódó hiányosságokat. Nyomon követi, hogy a tagállamok milyen intézkedéseket hoznak a bizottsági és a számvevőszéki ellenőrzések megállapításaira válaszul. Több tagállam is beszámolt már a megtett korrekciós intézkedésekről, vagy pedig megkezdte a feltárt ellenőrzési hiányosságok megszüntetését. Ezeket az intézkedéseket a jövőben ellenőrzik majd. A Bizottság vizsgálta az összes uniós tagállam vámellenőrzési stratégiáját is, és tematikus jelentést készített a vizsgálat és a számvevőszéki ellenőrzés által feltárt hiányosságokról. A jelentés tervezetét a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2010. decemberi ülésén terjesztette elő. A tagállamoknak időt biztosítottak a tervezet véleményezésére, a jelentés végső, a tagállami észrevételek figyelembevételével összeállított változatát a bizottság 2011. júliusi ülésén vitatják meg.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság értékelését, és az egyszerűsített behozatali vámeljárásokról szóló különjelentés hasznosulásának vizsgálatakor saját elemzést fog végezni.

2009

2009-es éves jelentésében (2.22. bekezdés) a Számvevőszék úgy találta, hogy olyankor, amikor a Közösség területén belüli első vámhivatalt elhagyó árut foglalnak le, a felmerült vámtartozásokat kötelező a B-számlán szerepeltetni. Ezzel az állásponttal – amely a Bíróság 2009. áprilisi ítéletét tükrözte (C-459/07 sz. ügy) – a Bizottság nem értett egyet.

A Bizottság megvizsgálta a Bíróság hasonló ügyben (C-230/08 sz. ügy) hozott újabb (2010. áprilisi) ítéletét.

A Bizottság az elkobzott árukkal kapcsolatos vámtartozás B-számlára való bevezetésével kapcsolatban a Számvevőszékétől eltérő álláspontot képvisel. A Bizottság álláspontja a Közösségi Vámkódex végrehajtásáról szóló 2454/93/EGK rendelet 867a. cikkén alapul, amely szerint a lefoglalt és elkobzott árukat úgy kell tekinteni, mint amelyeket a Vámkódex 98. cikkével összhangban vámraktározási eljárás alá vontak. Az ilyen eljárás alá vont áruk esetében a vámtartozást felfüggesztettnek tekintik, ezért nem vezethetők be a számlákra. A Bizottság a C-459/07. sz. Elshani és a C-230/08. sz. Dansk Logistik ügyben hozott bírósági ítéletek vizsgálatát követően is fenntartja álláspontját.

A Számvevőszék továbbra is fenntartja a később lefoglalt árukkal kapcsolatos vámtartozások B-számlán való lekönyvelésére vonatkozó nézeteit. Ezeket a nézeteket a Bíróság két ítélete is megerősítette.

2009-es éves jelentésében (2.27. bekezdés) a Számvevőszék beszámolt arról, hogy a Bizottság (a görög költségvetési hiányról és adósságról szóló, az Ecofin Tanácsnak címzett 2010. januári jelentésében) kétségbe vonta a görög makrogazdasági statisztikák – köztük a nemzeti számlák – minőségét, illetve hogy a Bizottság és a Tanács kétségét fejezte ki a görögországi Nemzeti Statisztikai Hivatal felügyeleti és kontrollrendszereinek eredményes működésével kapcsolatban; ez a hivatal állítja elő a saját források kiszámításához használt GNI-adatokat is.

A költségvetési hiányra és adósságra vonatkozó görög adatok ellenőrzése során felmerült problémák lehetséges hatásait a Bizottság részletesen elemezte, és úgy találta, hogy azok a GDP-re, illetve a GNI-ra nem gyakoroltak jelentős hatást. A 2010. januári jelentésében megfogalmazott hiányosságok utókövetése során a Bizottság (Eurostat) 2010-ben ellenőrizte a görög költségvetési adatokat, és ennek során 0,5–0,9 %-ban határozta meg a görög GDP-re gyakorolt hatást.

A Számvevőszék által a 2009. évi éves jelentés előkészítésekor tett észrevételre a Bizottság által 2010 tavaszán adott válasz a jelentés 2010. januári megállapításaira utalt, amelyek nem foglalkoztak a közvállalkozások átsorolásával. A Számvevőszék által említett, a GDP-re gyakorolt hatás a közvállalkozások 2010 novemberében befejezett átsorolásából származik. Ezért nincs szükség arra, hogy a Bizottság újra átgondolja a Számvevőszék 2009-es költségvetési évre vonatkozó éves jelentésében foglalt észrevételre adott válaszát. A tagállamok korábbi évekre vonatkozó adatainak módosításait a Bizottság a következő években a bevált GNI-monitoreljárások keretében követi nyomon.

A Bizottság a 2010 novemberében lezárt munkájának eredményeit is vegye figyelembe a görög kormány költségvetési hiányával és adósságával kapcsolatos hiányosságok GDP-re, illetve GNI-re gyakorolt hatására vonatkozó értékelésében.

2009

2006-os éves jelentésében a Számvevőszék észrevételeket fogalmazott meg a görög GNI revíziójával kapcsolatban (lásd: 4.24–4.26. bekezdés), és a 4.32. bekezdésben azt javasolta, hogy a Bizottság:

a)

írjon elő tájékoztatási szabályokat, és kapjon előzetes értesítést – a GNI-bizottsággal együtt – a fontosabb felülvizsgálatokról;

| a) | Négy tagállam ismertetett fontosabb revíziókat 2010-es GNP/GNI kérdőíveiben és minőségjelentéseiben. Egy esetben (Finnország) nem jelentették be előre a revíziót. |
| --- | --- |

a)

Négy tagállam ismertetett fontosabb revíziókat 2010-es GNP/GNI kérdőíveiben és minőségjelentéseiben. Egy esetben (Finnország) nem jelentették be előre a revíziót.

| a) | A Bizottság – elsősorban a GNI-bizottság ülésein, illetve kétoldalú kapcsolatfelvétel révén – folyamatosan emlékezteti a tagállamokat az iránymutatás alkalmazásának szükségességére. Bár Finnországot előzetesen a GNI-bizottság ülésein, majd a finnországi GNI-vizsgálaton teljes mértékben tájékoztatták, a Bizottság folytatja a monitorozást, és továbbra is hangsúlyozni fogja annak fontosságát, hogy a tagállamok eleget tegyenek a CMFB-eljárásnak. |
| --- | --- |

a)

| a) | A Bizottság tegye meg a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a (CMFB által összeállított), nagyobb statisztikai revíziókra vonatkozó tájékoztatási iránymutatást a tagállamok mindig kövessék. |
| --- | --- |

a)

| b) | alkalmazzon összehangolt politikát a nemzeti számlák adatainak revíziójában, és ennek részeként tegye kötelezővé rendszeres összehasonlító elemzések („benchmarking”) végzését; |
| --- | --- |

b)

alkalmazzon összehangolt politikát a nemzeti számlák adatainak revíziójában, és ennek részeként tegye kötelezővé rendszeres összehasonlító elemzések („benchmarking”) végzését;

| b) | A monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság (CMFB) 2010. januári ülése feladatul tűzte ki a Bizottságnak (Eurostat) és az Európai Központi Banknak, hogy 2010 őszén készítsenek hatástanulmányt a „nemzeti számlák és a fizetési mérleg revíziójára vonatkozó politikáról”, és a CMFB 2011. januári ülése során mutassák be a tanulmány keretében végzett felmérés eredményeit. Az ESA (Európai Számlarendszer) új tervezetének véglegesítése és egyéb feladatok miatt azonban a felmérést 2011 elejére halasztották, és úgy döntöttek, hogy a hatástanulmány eredményeit a CMFB 2011. júliusi ülésén fogják bemutatni. |
| --- | --- |

b)

A monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság (CMFB) 2010. januári ülése feladatul tűzte ki a Bizottságnak (Eurostat) és az Európai Központi Banknak, hogy 2010 őszén készítsenek hatástanulmányt a „nemzeti számlák és a fizetési mérleg revíziójára vonatkozó politikáról”, és a CMFB 2011. januári ülése során mutassák be a tanulmány keretében végzett felmérés eredményeit. Az ESA (Európai Számlarendszer) új tervezetének véglegesítése és egyéb feladatok miatt azonban a felmérést 2011 elejére halasztották, és úgy döntöttek, hogy a hatástanulmány eredményeit a CMFB 2011. júliusi ülésén fogják bemutatni.

| b) | Nincs észrevétel. |
| --- | --- |

b)

| b) | A Számvevőszék megállapítja, hogy a Bizottságnál (Eurostat) 2010-ben nem történt előrelépés a közös revíziós politika Európai Unióban történő bevezetése terén. |
| --- | --- |

b)

| c) | gondoskodjék arról, hogy a görög GNI-jegyzék ellenőrzésének eredményei időben rendelkezésre álljanak, hogy a 2007-es pénzügyi évről szóló beszámolóba már a javított adatok kerülhessenek bele.
  2007-es, 2008-as, illetve 2009-es éves jelentésében a Számvevőszék ezzel a kérdéssel a 4.2. mellékletben (2007 és 2008), illetve a 2.4. mellékletben (2009) foglalkozott. |
| --- | --- |

c)

gondoskodjék arról, hogy a görög GNI-jegyzék ellenőrzésének eredményei időben rendelkezésre álljanak, hogy a 2007-es pénzügyi évről szóló beszámolóba már a javított adatok kerülhessenek bele.

2007-es, 2008-as, illetve 2009-es éves jelentésében a Számvevőszék ezzel a kérdéssel a 4.2. mellékletben (2007 és 2008), illetve a 2.4. mellékletben (2009) foglalkozott.

| c) | A Bizottság (az Eurostat) továbbra is együtt fog működni a görög statisztikai hivatallal az 1995–2001 közötti időszakra vonatkozó utolsó érvényes fenntartás feloldása érdekében. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság (az Eurostat) továbbra is együtt fog működni a görög statisztikai hivatallal az 1995–2001 közötti időszakra vonatkozó utolsó érvényes fenntartás feloldása érdekében.

| c) | A Bizottság (az Eurostat) folytatja az együttműködést a görög hatóságokkal az 1995–2001-es időszakra vonatkozóan még fennálló egy GNP-fenntartás megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

c)

| c) | Lásd: 2.26., 2.27. és 2.29. bekezdés. |
| --- | --- |

c)

2.5. MELLÉKLET

AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGNAK JÁRÓ KORREKCIÓ KISZÁMÍTÁSA 2006-BAN ÉS AZ AZT KÖVETŐ ÉVEKBEN

| 1. | Az Egyesült Királyságnak juttatott 2006-os korrekció kiszámításának szabályait a saját forrásokról szóló 2000. évi határozat (1), valamint egy, a saját forrásokról szóló határozat elfogadásakor a Tanács által jóváhagyott bizottsági munkadokumentum (2) tartalmazza. |
| --- | --- |

1.

Az Egyesült Királyságnak juttatott 2006-os korrekció kiszámításának szabályait a saját forrásokról szóló 2000. évi határozat (1), valamint egy, a saját forrásokról szóló határozat elfogadásakor a Tanács által jóváhagyott bizottsági munkadokumentum (2) tartalmazza.

| 2. | Az Egyesült Királyságnak juttatott korrekció kiszámítása több lépésből áll. |
| --- | --- |

2.

Az Egyesült Királyságnak juttatott korrekció kiszámítása több lépésből áll.

| 3. | Az első lépés úgy történik, hogy:






  a) | kiszámítják a különbséget az alábbiak között:






  i. | az Egyesült Királyság százalékos részesedése a nem maximált (3) héaalapok összegéből; és |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az első lépés úgy történik, hogy:

a)

kiszámítják a különbséget az alábbiak között:

i.

az Egyesült Királyság százalékos részesedése a nem maximált (3) héaalapok összegéből; és

| ii. | az Egyesült Királyság százalékos részesedése a teljes felosztott kiadásból; |
| --- | --- |

ii.

az Egyesült Királyság százalékos részesedése a teljes felosztott kiadásból;

| b) | megszorozzák az a) pontban kapott különbséget a teljes felosztott kiadással; |
| --- | --- |

b)

megszorozzák az a) pontban kapott különbséget a teljes felosztott kiadással;

| c) | a b) pont szerinti eredményt megszorozzák 0,66-dal. |
| --- | --- |

c)

a b) pont szerinti eredményt megszorozzák 0,66-dal.

| 4. | A „nem maximált héaalapok” képezték a héaalapú saját források kiszámításának alapját abban az időben, amikor az Egyesült Királyságnak juttatott korrekciót bevezették. |
| --- | --- |

4.

A „nem maximált héaalapok” képezték a héaalapú saját források kiszámításának alapját abban az időben, amikor az Egyesült Királyságnak juttatott korrekciót bevezették.

| 5. | A „felosztott kiadások” az uniós költségvetésből folyósított olyan kiadások, amelyek tagállami címzettekhez érkeznek meg. (Ebbe tehát nem tartoznak bele az Európai Unión kívülre folyósított kiadások vagy azok a kiadások, amelyek nem azonosíthatók vagy címzettjük ismeretlen.) A teljes felosztott kiadás összegéből levonják az Unióhoz 2004-ben csatlakozó tagállamok előcsatlakozási kiadásainak megfelelő összeget. |
| --- | --- |

5.

A „felosztott kiadások” az uniós költségvetésből folyósított olyan kiadások, amelyek tagállami címzettekhez érkeznek meg. (Ebbe tehát nem tartoznak bele az Európai Unión kívülre folyósított kiadások vagy azok a kiadások, amelyek nem azonosíthatók vagy címzettjük ismeretlen.) A teljes felosztott kiadás összegéből levonják az Unióhoz 2004-ben csatlakozó tagállamok előcsatlakozási kiadásainak megfelelő összeget.

| 6. | A korrekciószámítás második szakaszában kiszámítják, hogy mekkora „brit előny” származik a héaalapú saját forrásoknak a brit korrekció bevezetése óta bekövetkezett változásaiból (a héaalapú saját forrásnál alkalmazott kulcs csökkentése, a héaalapok „maximálása” a tagállamok bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 50 %-ában), illetve a negyedik, GNI-alapú saját forrás bevezetéséből. |
| --- | --- |

6.

A korrekciószámítás második szakaszában kiszámítják, hogy mekkora „brit előny” származik a héaalapú saját forrásoknak a brit korrekció bevezetése óta bekövetkezett változásaiból (a héaalapú saját forrásnál alkalmazott kulcs csökkentése, a héaalapok „maximálása” a tagállamok bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 50 %-ában), illetve a negyedik, GNI-alapú saját forrás bevezetéséből.

| 7. | A 2.16. bekezdésben megfogalmazott észrevétel szempontjából fontos része a „brit előny” kiszámításának a héaalapú saját források 2006-ban érvényes egységes mértékének meghatározása. Ennek keretében a „maximális héalehívási mértéket” (2006-ban 0,50 %) csökkentik egy „befagyasztott mértékkel”, amely maga is az Egyesült Királyságnak járó visszatérítés méretével kapcsolatos. A 2.16. bekezdésben említett hiba abból adódott, hogy a „maximális héalehívási mértékből” nem levonták, hanem ahhoz hozzáadták a „befagyasztott mértéket”. |
| --- | --- |

7.

A 2.16. bekezdésben megfogalmazott észrevétel szempontjából fontos része a „brit előny” kiszámításának a héaalapú saját források 2006-ban érvényes egységes mértékének meghatározása. Ennek keretében a „maximális héalehívási mértéket” (2006-ban 0,50 %) csökkentik egy „befagyasztott mértékkel”, amely maga is az Egyesült Királyságnak járó visszatérítés méretével kapcsolatos. A 2.16. bekezdésben említett hiba abból adódott, hogy a „maximális héalehívási mértékből” nem levonták, hanem ahhoz hozzáadták a „befagyasztott mértéket”.

| 8. | A korrekciót érintő további kiigazítás a „hagyományos saját források nem tervezett nyereségeinek” levonása. A tagállamok a hagyományos saját források bevételeinek 25 %-át visszatartják; a brit visszatérítés bevezetésekor ez az arány 10 % volt. A korrekciót olyan mértékben csökkentik, amennyire az csökkenti az Egyesült Királyság által befizetendő saját forrásokat. |
| --- | --- |

8.

A korrekciót érintő további kiigazítás a „hagyományos saját források nem tervezett nyereségeinek” levonása. A tagállamok a hagyományos saját források bevételeinek 25 %-át visszatartják; a brit visszatérítés bevezetésekor ez az arány 10 % volt. A korrekciót olyan mértékben csökkentik, amennyire az csökkenti az Egyesült Királyság által befizetendő saját forrásokat.

| 9. | A brit korrekció kiszámításának 2006 utáni években alkalmazandó szabályait a saját forrásokról szóló 2007. évi határozat (4), valamint a Tanács által jóváhagyott új bizottsági munkadokumentum (5) tartalmazza. A 2006 utáni szabályok néhány részletben különböznek a 2006-os korrekció esetében alkalmazottaktól. |
| --- | --- |

9.

A brit korrekció kiszámításának 2006 utáni években alkalmazandó szabályait a saját forrásokról szóló 2007. évi határozat (4), valamint a Tanács által jóváhagyott új bizottsági munkadokumentum (5) tartalmazza. A 2006 utáni szabályok néhány részletben különböznek a 2006-os korrekció esetében alkalmazottaktól.

| 10. | A felosztott kiadásokat illetően – amelyeknél az alapelvek (a saját forrásokról szóló 2000. évi határozathoz képest) változatlanok – két részletre hívjuk fel a figyelmet a 2.31–2.33. bekezdésben megfogalmazott bírálattal összefüggésben:






  a) | A bizottsági munkadokumentum szerint azoknál a kiadásoknál, amelyekről a Bizottság tudja, hogy azok címzettje maga is közvetítő, a kifizetéseket – a végső kedvezményezett(ek) részesedésének arányában – lehetőleg ahhoz a tagállamhoz vagy tagállamokhoz kell sorolni, ahol a végső kedvezményezett(ek) honos(ak). |
| --- | --- | --- |

10.

A felosztott kiadásokat illetően – amelyeknél az alapelvek (a saját forrásokról szóló 2000. évi határozathoz képest) változatlanok – két részletre hívjuk fel a figyelmet a 2.31–2.33. bekezdésben megfogalmazott bírálattal összefüggésben:

a)

A bizottsági munkadokumentum szerint azoknál a kiadásoknál, amelyekről a Bizottság tudja, hogy azok címzettje maga is közvetítő, a kifizetéseket – a végső kedvezményezett(ek) részesedésének arányában – lehetőleg ahhoz a tagállamhoz vagy tagállamokhoz kell sorolni, ahol a végső kedvezményezett(ek) honos(ak).

| b) | A brit korrekció kiszámítása során a Bizottság kiadásnak azokat a „tényleges kifizetéseket” tekinti, amelyek az éves költségvetés, illetve a felhasználatlan előirányzatok következő évre történő átvitele alapján a kérdéses évben felmerültek. |
| --- | --- |

b)

A brit korrekció kiszámítása során a Bizottság kiadásnak azokat a „tényleges kifizetéseket” tekinti, amelyek az éves költségvetés, illetve a felhasználatlan előirányzatok következő évre történő átvitele alapján a kérdéses évben felmerültek.

| 11. | A 2.31–2.33. bekezdés szerint a Bizottság nem hozott megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a számítások az összes felosztott kiadást tartalmazzák, illetve hogy a kifizetéseket – amennyiben lehetséges – tagállamokhoz kapcsolja. |
| --- | --- |

11.

A 2.31–2.33. bekezdés szerint a Bizottság nem hozott megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a számítások az összes felosztott kiadást tartalmazzák, illetve hogy a kifizetéseket – amennyiben lehetséges – tagállamokhoz kapcsolja.

---

(1)  Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2000. szeptember 29-i 2000/597/EK, Euratom tanácsi határozat (HL L 253., 2000.10.7., 42. o.).

(2)  A Bizottság munkadokumentuma a 2000/597/EK határozat 4. és 5. cikkével összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójának kiszámításáról, finanszírozásáról, kifizetéséről és a költségvetésbe történő bevezetéséről (hiv. szám: 10646/00, az „I/A” napirendi ponttal kapcsolatos, a Tanács Főtitkársága által az Állandó Képviselők Bizottságának és a Tanácsnak küldött 2000. szeptember 21-i feljegyzés 2. kiegészítése az uniós saját források rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom tanácsi határozat elfogadásáról).

(3)  A 2000/597/EK határozat 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a saját források céljára figyelembe vett héaalapok nem haladhatják meg (2001-ig) a GNP 50 %-át, illetve (2002-től) a GNI 50 %-át.

(4)  Lásd: 2007/436/EK, Euratom határozat.

(5)  A Bizottság munkadokumentuma a költségvetési egyensúlyhiányok Egyesült Királyság érdekében történő korrekciójának kiszámításáról, finanszírozásáról, kifizetéséről és a költségvetésbe történő bevezetéséről (hiv. szám: 9851/07, az „I/A” napirendi ponttal kapcsolatos, a Tanács Főtitkársága által az Állandó Képviselők Bizottságának és a Tanácsnak küldött 2007. május 23-i feljegyzés 2. kiegészítése az uniós saját források rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat elfogadásáról).

---

3. FEJEZET

Mezőgazdaság és természeti erőforrások

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés

A szakpolitika-csoport egyedi jellemzői

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

A tranzakciók szabályszerűsége

A rendszerek eredményessége

A mezőgazdaság és vidékfejlesztés szakpolitikai terület

A tranzakciók szabályszerűségét biztosító rendszerek

Visszafizettetésekkel és pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos rendszerek

A környezetvédelmi, tengerügyi és halászati, illetve egészségügyi és fogyasztóvédelmi szakpolitikai területek

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága

Következtetések és ajánlások

Következtetések

Ajánlások

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 3.1. | Ez a fejezet a mezőgazdaságra és természeti erőforrásokra vonatkozó különértékelést tartalmazza, amely a következő szakpolitikai területekből áll: 05. Mezőgazdaság és vidékfejlesztés; 07. Környezetvédelem; 11. Halászat és tengerügy; valamint 17. Egészségügy és fogyasztóvédelem. Az ellenőrzés hatókörébe tartozó tevékenységekkel és azok 2010-es kiadásaival kapcsolatos főbb adatokat a
  3.1. táblázat
  tartalmazza. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

3.1.

Ez a fejezet a mezőgazdaságra és természeti erőforrásokra vonatkozó különértékelést tartalmazza, amely a következő szakpolitikai területekből áll: 05. Mezőgazdaság és vidékfejlesztés; 07. Környezetvédelem; 11. Halászat és tengerügy; valamint 17. Egészségügy és fogyasztóvédelem. Az ellenőrzés hatókörébe tartozó tevékenységekkel és azok 2010-es kiadásaival kapcsolatos főbb adatokat a
  3.1. táblázat
  tartalmazza.

3.1. táblázat –   Mezőgazdaság és természeti erőforrások – főbb adatok (2010)

| (millió euro) |
| --- |
| Költségvetési cím | Szakpolitikai terület | Megnevezés | Kifizetések | Gazdálkodás módja |
| 5 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | Igazgatási kiadások | 131 | Közvetlen centralizált |
| Mezőgazdasági piaci intervenció | 4 314 | Megosztott |
| Közvetlen támogatások | 39 676 | Megosztott |
| Vidékfejlesztés | 11 483 | Megosztott |
| Előcsatlakozási intézkedések | 14 | Decentralizált |
| Egyéb | (7) | Megosztott |
| | 55 611 | |
| 7 | Környezetvédelem | Igazgatási kiadások | 91 | Közvetlen centralizált |
| Operatív kiadások | 267 | Közvetlen centralizált/közvetett centralizált |
| | 358 | |
| 11 | Tengerügy és halászat | Igazgatási kiadások | 40 | Közvetlen centralizált |
| Operatív kiadások | 616 | Centralizált/megosztott |
| | 656 | |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | Igazgatási kiadások | 112 | Közvetlen centralizált |
| Operatív kiadások | 478 | Közvetlen centralizált/közvetett centralizált |
| | 590 | |
| Összes igazgatási kiadás (41) | 374 | |
| Összes operatív kiadás | 56 841 | |
| Ebből: — előlegek | 851 | |
| — közbenső/zárókifizetések | 55 990 | |
| Tárgyévi összes kifizetés | 57 215 | |
| Tárgyévi összes kötelezettségvállalás | 60 992 | |
| Forrás: az Európai Unió 2010-es éves beszámolója. |

(millió euro)

Költségvetési cím

Szakpolitikai terület

Megnevezés

Kifizetések

Gazdálkodás módja

5

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

Igazgatási kiadások

131

Közvetlen centralizált

Mezőgazdasági piaci intervenció

4 314

Megosztott

Közvetlen támogatások

39 676

Megosztott

Vidékfejlesztés

11 483

Megosztott

Előcsatlakozási intézkedések

14

Decentralizált

Egyéb

(7)

Megosztott

55 611

7

Környezetvédelem

Igazgatási kiadások

91

Közvetlen centralizált

Operatív kiadások

267

Közvetlen centralizált/közvetett centralizált

358

11

Tengerügy és halászat

Igazgatási kiadások

40

Közvetlen centralizált

Operatív kiadások

616

Centralizált/megosztott

656

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

Igazgatási kiadások

112

Közvetlen centralizált

Operatív kiadások

478

Közvetlen centralizált/közvetett centralizált

590

Összes igazgatási kiadás (41)

374

Összes operatív kiadás

56 841

Ebből: — előlegek

851

— közbenső/zárókifizetések

55 990

Tárgyévi összes kifizetés

57 215

Tárgyévi összes kötelezettségvállalás

60 992

Forrás: az Európai Unió 2010-es éves beszámolója.

A szakpolitika-csoport egyedi jellemzői

A mezőgazdaság és vidékfejlesztés szakpolitikai terület

| 3.2. | A Szerződésben meghatározottak szerint a közös agrárpolitika célja (1) a mezőgazdasági termelékenység növelése, s ezáltal a mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosítása, a piacok stabilizálása, valamint gondoskodás arról, hogy az ellátás folyamatos legyen és a fogyasztók számára elfogadható ár ellenében történjék. |
| --- | --- |

3.2.

A Szerződésben meghatározottak szerint a közös agrárpolitika célja (1) a mezőgazdasági termelékenység növelése, s ezáltal a mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosítása, a piacok stabilizálása, valamint gondoskodás arról, hogy az ellátás folyamatos legyen és a fogyasztók számára elfogadható ár ellenében történjék.

| 3.3. | A közös agrárpolitikai kiadásoknak az uniós költségvetésből történő finanszírozása elsősorban két alapon keresztül történik (2), ezek az uniós közvetlen támogatások és piaci intézkedések teljes finanszírozására (3) szolgáló Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (a továbbiakban: EMGA), illetve a vidékfejlesztési programokat változó arányban társfinanszírozó Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (a továbbiakban: EMVA). |
| --- | --- |

3.3.

A közös agrárpolitikai kiadásoknak az uniós költségvetésből történő finanszírozása elsősorban két alapon keresztül történik (2), ezek az uniós közvetlen támogatások és piaci intézkedések teljes finanszírozására (3) szolgáló Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (a továbbiakban: EMGA), illetve a vidékfejlesztési programokat változó arányban társfinanszírozó Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (a továbbiakban: EMVA).

| 3.4. | Az EMGA által (43 990 millió euróval) finanszírozott főbb intézkedések a következők:






  — | a közvetlen támogatást biztosító „egységes támogatási rendszer” (SPS): Az SPS-kifizetések „jogosultságokon” (4) alapulnak. Minden egyes jogosultság mögött egy hektár, a termelő által bejelentett támogatható földterület áll. Az SPS 2010-ben 29 070 millió euro kiadással járt (ez a közvetlen támogatások 73 %-a), |
| --- | --- | --- |

3.4.

Az EMGA által (43 990 millió euróval) finanszírozott főbb intézkedések a következők:

—

a közvetlen támogatást biztosító „egységes támogatási rendszer” (SPS): Az SPS-kifizetések „jogosultságokon” (4) alapulnak. Minden egyes jogosultság mögött egy hektár, a termelő által bejelentett támogatható földterület áll. Az SPS 2010-ben 29 070 millió euro kiadással járt (ez a közvetlen támogatások 73 %-a),

| — | a szintén közvetlen támogatást biztosító „egységes területalapú támogatási rendszer” (SAPS), amelynek keretében minden mezőgazdasági földterületre támogatható hektáronként egységes összeget fizetnek ki, s amelyet az új tagállamok közül jelenleg tíz alkalmaz (5). 2010-ben 4 460 millió euro összeg kifizetésére került sor (ez a közvetlen támogatások 11 %-a), |
| --- | --- |

—

a szintén közvetlen támogatást biztosító „egységes területalapú támogatási rendszer” (SAPS), amelynek keretében minden mezőgazdasági földterületre támogatható hektáronként egységes összeget fizetnek ki, s amelyet az új tagállamok közül jelenleg tíz alkalmaz (5). 2010-ben 4 460 millió euro összeg kifizetésére került sor (ez a közvetlen támogatások 11 %-a),

| — | egyéb közvetlen támogatási rendszerek (egyes mezőgazdasági ágazatokban a termeléstől függő kifizetések). 2010-ben e rendszerek keretében 6 146 millió euro összeg kifizetésére került sor (ez a közvetlen támogatások 16 %-a), |
| --- | --- |

—

egyéb közvetlen támogatási rendszerek (egyes mezőgazdasági ágazatokban a termeléstől függő kifizetések). 2010-ben e rendszerek keretében 6 146 millió euro összeg kifizetésére került sor (ez a közvetlen támogatások 16 %-a),

| — | mezőgazdasági piaci intervenciós intézkedések: elsősorban intervenciós raktározásról és export-visszatérítésről van szó – az utóbbi években mindkettő jelentősége csökkent –, valamint egyéb olyan intézkedésekről, mint a bor-, gyümölcs, zöldség- és élelmiszer-programok célzott támogatása (2010-ben összesen 4 314 millió euro). |
| --- | --- |

—

mezőgazdasági piaci intervenciós intézkedések: elsősorban intervenciós raktározásról és export-visszatérítésről van szó – az utóbbi években mindkettő jelentősége csökkent –, valamint egyéb olyan intézkedésekről, mint a bor-, gyümölcs, zöldség- és élelmiszer-programok célzott támogatása (2010-ben összesen 4 314 millió euro).

| 3.5. | Az EMVA vidékfejlesztési kiadásokat társfinanszíroz. Számos intézkedés tartozik ide, pl. az agrár-környezetvédelmi támogatási rendszerek, a hátrányos helyzetű térségekben történő gazdálkodásra nyújtott kompenzációs összegek, valamint a mezőgazdasági üzemekbe, illetve vidéki területek infrastruktúrájába történő beruházások (11 497 millió euro) (6). |
| --- | --- |

3.5.

Az EMVA vidékfejlesztési kiadásokat társfinanszíroz. Számos intézkedés tartozik ide, pl. az agrár-környezetvédelmi támogatási rendszerek, a hátrányos helyzetű térségekben történő gazdálkodásra nyújtott kompenzációs összegek, valamint a mezőgazdasági üzemekbe, illetve vidéki területek infrastruktúrájába történő beruházások (11 497 millió euro) (6).

| 3.6. | Az uniós támogatások kedvezményezettjei valamennyi EMGA közvetlen támogatási rendszer (7), illetve egyes EMVA-rendszerek esetében jogilag kötelesek betartani bizonyos kölcsönös megfeleltetési előírásokat a környezetvédelemre, közegészségügyre, állat- és növényegészségügyre, illetve az állatok jóllétére (jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények, JFGK), valamint a föld helyes mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartására (HMKÁ) vonatkozóan (8). Az uniós jog előírja, hogy amikor e követelmények be nem tartását észlelik, akkor a megállapítás naptári éve folyamán benyújtott kérelmekre adott közvetlen kifizetések teljes összegének tekintetében támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből való kizárást (9) kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.6.

Az uniós támogatások kedvezményezettjei valamennyi EMGA közvetlen támogatási rendszer (7), illetve egyes EMVA-rendszerek esetében jogilag kötelesek betartani bizonyos kölcsönös megfeleltetési előírásokat a környezetvédelemre, közegészségügyre, állat- és növényegészségügyre, illetve az állatok jóllétére (jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények, JFGK), valamint a föld helyes mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartására (HMKÁ) vonatkozóan (8). Az uniós jog előírja, hogy amikor e követelmények be nem tartását észlelik, akkor a megállapítás naptári éve folyamán benyújtott kérelmekre adott közvetlen kifizetések teljes összegének tekintetében támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből való kizárást (9) kell alkalmazni.

| 3.6. | Csak az esetben alkalmaznak csökkentéseket és kizárásokat, ha a meg nem felelés jelentős mértékű és közvetlenül a mezőgazdasági termelőnek felróható cselekmény vagy mulasztás eredménye. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Területalapú uniós támogatásra csak mezőgazdasági termelők jogosultak. Mezőgazdasági termelőnek minősül az a természetes vagy jogi személy, aki mezőgazdasági tevékenységet folytat, vagyis mezőgazdasági termékeket termel, tenyészt vagy művel, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést és a mezőgazdasági célból történő állattartást, valamint a mezőgazdasági földterületek helyes mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását (10). Támogatásra jogosító minimális mezőgazdasági tevékenységként azt várják el a kérelmezőtől, hogy a földterületeket tartsa jó mezőgazdasági és környezeti állapotban. |
| --- | --- |

3.7.

Területalapú uniós támogatásra csak mezőgazdasági termelők jogosultak. Mezőgazdasági termelőnek minősül az a természetes vagy jogi személy, aki mezőgazdasági tevékenységet folytat, vagyis mezőgazdasági termékeket termel, tenyészt vagy művel, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést és a mezőgazdasági célból történő állattartást, valamint a mezőgazdasági földterületek helyes mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását (10). Támogatásra jogosító minimális mezőgazdasági tevékenységként azt várják el a kérelmezőtől, hogy a földterületeket tartsa jó mezőgazdasági és környezeti állapotban.

| 3.8. | A két alap kiadásait a 27 tagállamban mintegy 80 (11) országos vagy regionális szintű kifizető ügynökség folyósítja. E kifizető ügynökségek feladata, hogy teljesítsék a kifizetéseket a kedvezményezetteknek, és ezt megelőzően közvetlenül vagy megbízott szervek útján meggyőződjenek a támogatási kérelmek jogosultságáról. A kifizető ügynökségek beszámolóit és kifizetési bizonylatait egy független ellenőrző szervezet (igazoló szerv) megvizsgálja, és erről a következő év februárjában beszámol a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.8.

A két alap kiadásait a 27 tagállamban mintegy 80 (11) országos vagy regionális szintű kifizető ügynökség folyósítja. E kifizető ügynökségek feladata, hogy teljesítsék a kifizetéseket a kedvezményezetteknek, és ezt megelőzően közvetlenül vagy megbízott szervek útján meggyőződjenek a támogatási kérelmek jogosultságáról. A kifizető ügynökségek beszámolóit és kifizetési bizonylatait egy független ellenőrző szervezet (igazoló szerv) megvizsgálja, és erről a következő év februárjában beszámol a Bizottságnak.

| 3.8. | A 885/2006/EK bizottsági rendelet 5. cikke értelmében az igazoló szervek a kifizető ügynökségek éves beszámolói mellett éves szinten megvizsgálják azok belső ellenőrzési eljárásait. |
| --- | --- |

3.8.

A környezetvédelmi, tengerügyi és halászati, illetve egészségügyi és fogyasztóvédelmi szakpolitikai területek

| 3.9. | Az Unió környezeti politikájának célja, hogy hozzájáruljon a környezet minőségének megóvásához és javításához, az emberi egészség védelméhez, valamint a természeti erőforrások ésszerű hasznosításához, mindezekhez nemzetközi szinten is. A környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz (LIFE) (12) a legfontosabb finanszírozási eszköz (2010-ben 205 millió euro összegű kiadás), amellyel az Unió hozzájárul a természet és a biodiverzitás, valamint a környezetvédelmi politika, irányítás, tájékoztatás és kommunikáció terén megvalósított tagállami projektekhez. |
| --- | --- |

3.9.

Az Unió környezeti politikájának célja, hogy hozzájáruljon a környezet minőségének megóvásához és javításához, az emberi egészség védelméhez, valamint a természeti erőforrások ésszerű hasznosításához, mindezekhez nemzetközi szinten is. A környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz (LIFE) (12) a legfontosabb finanszírozási eszköz (2010-ben 205 millió euro összegű kiadás), amellyel az Unió hozzájárul a természet és a biodiverzitás, valamint a környezetvédelmi politika, irányítás, tájékoztatás és kommunikáció terén megvalósított tagállami projektekhez.

| 3.10. | Az Európai Halászati Alap (13) (EHA, 2010-ben 395 millió euro összegű kifizetéssel (14) a tengerügyi és halászati szakpolitikai terület fő eszköze. Saját területén a közös halászati politika ugyanazokat a célokat követi, mint a közös agrárpolitika (lásd: 3.2. bekezdés). |
| --- | --- |

3.10.

Az Európai Halászati Alap (13) (EHA, 2010-ben 395 millió euro összegű kifizetéssel (14) a tengerügyi és halászati szakpolitikai terület fő eszköze. Saját területén a közös halászati politika ugyanazokat a célokat követi, mint a közös agrárpolitika (lásd: 3.2. bekezdés).

| 3.11. | Az egészségügy és fogyasztóvédelem terén az Unió (2010-ben 478 millió euro összegű kifizetéssel) hozzájárul egyrészt a humán egészségügy, valamint az állat- és növényegészségügy védelméhez, másrészt a fogyasztók jólétéhez. |
| --- | --- |

3.11.

Az egészségügy és fogyasztóvédelem terén az Unió (2010-ben 478 millió euro összegű kifizetéssel) hozzájárul egyrészt a humán egészségügy, valamint az állat- és növényegészségügy védelméhez, másrészt a fogyasztók jólétéhez.

Előlegek és közbenső/zárókifizetések

| 3.12. | Az EMGA-kiadások oroszlánrészét a mezőgazdasági termelőknek és más kedvezményezetteknek kifizetett tagállami támogatások visszatérítése (közbenső/zárókifizetések) teszi ki. |
| --- | --- |

3.12.

Az EMGA-kiadások oroszlánrészét a mezőgazdasági termelőknek és más kedvezményezetteknek kifizetett tagállami támogatások visszatérítése (közbenső/zárókifizetések) teszi ki.

| 3.13. | 2010-ben az EMVA terhére elszámolt kifizetések előlegekre és közbenső kifizetésekre vonatkoztak. Az EHA terhére csak közbenső kifizetések történtek. |
| --- | --- |

3.13.

2010-ben az EMVA terhére elszámolt kifizetések előlegekre és közbenső kifizetésekre vonatkoztak. Az EHA terhére csak közbenső kifizetések történtek.

| 3.14. | Az egészségügyi és fogyasztóvédelmi kifizetések esetében nincsenek előlegek, a tagállamok a bejelentett kiadások alapján kapnak visszatérítést. A környezetvédelmi kifizetéseknél az előfinanszírozás – a támogatási szerződés alapján – akár a LIFE projektek uniós hozzájárulásának 40 %-át is elérheti. |
| --- | --- |

3.14.

Az egészségügyi és fogyasztóvédelmi kifizetések esetében nincsenek előlegek, a tagállamok a bejelentett kiadások alapján kapnak visszatérítést. A környezetvédelmi kifizetéseknél az előfinanszírozás – a támogatási szerződés alapján – akár a LIFE projektek uniós hozzájárulásának 40 %-át is elérheti.

Az EMVA kifizetési előirányzatainak jelentős csökkenése

| 3.15. | Az EMVA terén 2010 végén 1 160 millió euro összegben töröltek kifizetési előirányzatokat (az eredeti kifizetési előirányzatok kb. 9 %-át) (15), elsősorban azért, mert a jelenlegi gazdasági helyzetben a tagállamok nehezen tudták biztosítani a nemzeti társfinanszírozást, és kiadásaikban visszaesés következett be. |
| --- | --- |

3.15.

Az EMVA terén 2010 végén 1 160 millió euro összegben töröltek kifizetési előirányzatokat (az eredeti kifizetési előirányzatok kb. 9 %-át) (15), elsősorban azért, mert a jelenlegi gazdasági helyzetben a tagállamok nehezen tudták biztosítani a nemzeti társfinanszírozást, és kiadásaikban visszaesés következett be.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 3.16. | A Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszertanát az
  1.1. melléklet 2. része
  mutatja be. A mezőgazdaság és természeti erőforrások szakpolitika-csoport ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:






  — | az ellenőrzés keretében megvizsgáltunk egy 238 kifizetésből álló mintát, amelyből 146 kifizetés az EMGA-ra, 80 kifizetés az EMVA-ra, 12 kifizetés pedig a környezetvédelemre, halászatra és tengeri ügyekre, valamint az egészségügyre és a fogyasztóvédelemre vonatkozott, és mindegyik közbenső/zárókifizetés volt, |
| --- | --- | --- |

3.16.

A Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszertanát az
  1.1. melléklet 2. része
  mutatja be. A mezőgazdaság és természeti erőforrások szakpolitika-csoport ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

—

az ellenőrzés keretében megvizsgáltunk egy 238 kifizetésből álló mintát, amelyből 146 kifizetés az EMGA-ra, 80 kifizetés az EMVA-ra, 12 kifizetés pedig a környezetvédelemre, halászatra és tengeri ügyekre, valamint az egészségügyre és a fogyasztóvédelemre vonatkozott, és mindegyik közbenső/zárókifizetés volt,

| — | az EMGA-ra vonatkozó rendszerértékelés egyrészt IIER-ellenőrzéseket vett figyelembe, amelyeket lényegességi, kockázati és egyéb véletlenszerű kritériumok kombinációjával (pénzegység alapú mintavétellel, MUS) választottak ki három, az SPS-t alkalmazó tagállam – Németország (Szászország és Alsó-Szászország), Spanyolország (Kasztília-La Mancha és Extremadura) és az Egyesült Királyság (Wales) – öt kifizető ügynökségénél, másrészt egy tagállamban (Franciaország) „a cukoripar szerkezetátalakítása” intézkedésre vonatkozó kontrollrendszert. A vidékfejlesztési kiadások terén a Számvevőszék a következő országokban választott ki véletlenszerűen, majd tesztelt felügyeleti és kontrollrendszereket: Németország (Mecklenburg–Elő-Pomeránia), Egyesült Királyság (Skócia), Románia, Lengyelország, Portugália, Olaszország (Toszkána), Lettország és Franciaország. A környezetvédelem terén a Számvevőszék a Környezetvédelmi Főigazgatóság belsőkontroll-rendszerét tesztelte, |
| --- | --- |

—

az EMGA-ra vonatkozó rendszerértékelés egyrészt IIER-ellenőrzéseket vett figyelembe, amelyeket lényegességi, kockázati és egyéb véletlenszerű kritériumok kombinációjával (pénzegység alapú mintavétellel, MUS) választottak ki három, az SPS-t alkalmazó tagállam – Németország (Szászország és Alsó-Szászország), Spanyolország (Kasztília-La Mancha és Extremadura) és az Egyesült Királyság (Wales) – öt kifizető ügynökségénél, másrészt egy tagállamban (Franciaország) „a cukoripar szerkezetátalakítása” intézkedésre vonatkozó kontrollrendszert. A vidékfejlesztési kiadások terén a Számvevőszék a következő országokban választott ki véletlenszerűen, majd tesztelt felügyeleti és kontrollrendszereket: Németország (Mecklenburg–Elő-Pomeránia), Egyesült Királyság (Skócia), Románia, Lengyelország, Portugália, Olaszország (Toszkána), Lettország és Franciaország. A környezetvédelem terén a Számvevőszék a Környezetvédelmi Főigazgatóság belsőkontroll-rendszerét tesztelte,

| — | a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszernek (MePAR) a 2008-as és 2009-es DAS helyszíni ellenőrzései során feltárt hiányosságaira irányuló utóellenőrzések három kifizető ügynökségnél történtek: Görögországban, Bulgáriában és Romániában, |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszernek (MePAR) a 2008-as és 2009-es DAS helyszíni ellenőrzései során feltárt hiányosságaira irányuló utóellenőrzések három kifizető ügynökségnél történtek: Görögországban, Bulgáriában és Romániában,

| — | a kifizetések és rendszerek fent említett ellenőrzésein kívül Hollandiában és a Cseh Köztársaságban a holland, illetve cseh számvevőszékkel összehangolt ellenőrzésekre is sor került. Hollandiában az ellenőrzés keretében megvizsgáltunk egy 55 kifizetésből álló további mintát, amelyből 53 kifizetés EMGA-intézkedések keretében történt, két kifizetés pedig a vidékfejlesztési kiadásokra vonatkozott, valamint értékeltük a vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszereket. A Cseh Köztársaságban az ellenőrzés keretében megvizsgáltunk egy 30 kifizetésből álló mintát, amely a vidékfejlesztési program négy intézkedésére vonatkozott, valamint értékeltük a vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszereket. A hibaarány kiszámításánál ezeknek a további mintáknak a vizsgálati eredményeit is figyelembe vettük (16), |
| --- | --- |

—

a kifizetések és rendszerek fent említett ellenőrzésein kívül Hollandiában és a Cseh Köztársaságban a holland, illetve cseh számvevőszékkel összehangolt ellenőrzésekre is sor került. Hollandiában az ellenőrzés keretében megvizsgáltunk egy 55 kifizetésből álló további mintát, amelyből 53 kifizetés EMGA-intézkedések keretében történt, két kifizetés pedig a vidékfejlesztési kiadásokra vonatkozott, valamint értékeltük a vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszereket. A Cseh Köztársaságban az ellenőrzés keretében megvizsgáltunk egy 30 kifizetésből álló mintát, amely a vidékfejlesztési program négy intézkedésére vonatkozott, valamint értékeltük a vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszereket. A hibaarány kiszámításánál ezeknek a további mintáknak a vizsgálati eredményeit is figyelembe vettük (16),

| — | a kölcsönös megfeleltetés tekintetében a Számvevőszék csak olyan HMKÁ-előírások betartását teszteli (minimális talajborítás, nem kívánt növényzet elszaporodásának megakadályozása), amelyekre nézve a helyszíni ellenőrzés alkalmával bizonyítékokat tud beszerezni és következtetéseket tud levonni. Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket (állatazonosítás és -nyilvántartás) az EMVA-kifizetések tekintetében vizsgáltak meg. Ezenkívül rendszer-ellenőrzései keretében a Számvevőszék megvizsgálta a HMKÁ-előírások nemzeti szintű betartását és a tagállami kontrollrendszereket. Ha a szabályok be nem tartására derül fény, ezt jelenleg nem veszik figyelembe a hibaarány becslésénél, |
| --- | --- |

—

a kölcsönös megfeleltetés tekintetében a Számvevőszék csak olyan HMKÁ-előírások betartását teszteli (minimális talajborítás, nem kívánt növényzet elszaporodásának megakadályozása), amelyekre nézve a helyszíni ellenőrzés alkalmával bizonyítékokat tud beszerezni és következtetéseket tud levonni. Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket (állatazonosítás és -nyilvántartás) az EMVA-kifizetések tekintetében vizsgáltak meg. Ezenkívül rendszer-ellenőrzései keretében a Számvevőszék megvizsgálta a HMKÁ-előírások nemzeti szintű betartását és a tagállami kontrollrendszereket. Ha a szabályok be nem tartására derül fény, ezt jelenleg nem veszik figyelembe a hibaarány becslésénél,

| — | a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálata a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési, az Éghajlatpolitikai, a Környezetvédelmi, a Tengerügyi és Halászati, valamint az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésére terjedt ki, |
| --- | --- |

—

a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálata a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési, az Éghajlatpolitikai, a Környezetvédelmi, a Tengerügyi és Halászati, valamint az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésére terjedt ki,

| — | a Számvevőszék a fentieken kívül a Bizottság pénzügyi záróelszámolási határozatainak alapját vizsgálva 56 kifizető ügynökségre vonatkozóan az igazoló szervek által kiadott tanúsítványok és jelentések közül 61-et vizsgált felül. |
| --- | --- |

—

a Számvevőszék a fentieken kívül a Bizottság pénzügyi záróelszámolási határozatainak alapját vizsgálva 56 kifizető ügynökségre vonatkozóan az igazoló szervek által kiadott tanúsítványok és jelentések közül 61-et vizsgált felül.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 3.17. | A
  3.1 melléklet
  összefoglalja a tranzakciók ellenőrzésének eredményeit. A tranzakciókból vett minta számvevőszéki tesztelése során 37 %-nál derült fény hibára. A tranzakciótesztek alapján a Számvevőszék által becsült legvalószínűbb hibaarány 2,3 % (17). A Számvevőszék ezenkívül 401 millió euro értékben tárt fel a tagállamok felé történő szabálytalan bizottsági előlegfizetéseket (ez az éves összes kifizetés 0,7 %-a) (lásd: 3.22. bekezdés) (18). |
| --- | --- |

3.17.

A
  3.1 melléklet
  összefoglalja a tranzakciók ellenőrzésének eredményeit. A tranzakciókból vett minta számvevőszéki tesztelése során 37 %-nál derült fény hibára. A tranzakciótesztek alapján a Számvevőszék által becsült legvalószínűbb hibaarány 2,3 % (17). A Számvevőszék ezenkívül 401 millió euro értékben tárt fel a tagállamok felé történő szabálytalan bizottsági előlegfizetéseket (ez az éves összes kifizetés 0,7 %-a) (lásd: 3.22. bekezdés) (18).

| 3.17. | A Számvevőszék mezőgazdaságra és természeti erőforrásokra vonatkozó következtetése alátámasztja azon pozitív tendenciát, mely szerint az elmúlt évek során a legvalószínűbb hibaarány a 2 %-os lényegességi küszöb környékén alakult. A Bizottság emellett megjegyzi, hogy a 2010-ben ezen fejezet teljes kiadásának 77 %-át kitevő EMGA-kiadások vonatkozásában jóval a lényegességi küszöb alatti a legvalószínűbb hibaarány, ami még alacsonyabb az IIER szerinti közvetlen kifizetéseknél.

  Ezenkívül a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás megfelelő védelmet nyújt az uniós költségvetésre nézve fennálló kockázattal szemben.


  A 401 millió euro értékű előlegfizetések nem tekinthetőek a végső kedvezményezetteknek fizetett szabálytalan kifizetésnek. Másrészt pedig folyamatban van a szóban forgó összegek behajtása, ami 2011 végére le is zárul. |
| --- | --- |

3.17.

Ezenkívül a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás megfelelő védelmet nyújt az uniós költségvetésre nézve fennálló kockázattal szemben.

A 401 millió euro értékű előlegfizetések nem tekinthetőek a végső kedvezményezetteknek fizetett szabálytalan kifizetésnek. Másrészt pedig folyamatban van a szóban forgó összegek behajtása, ami 2011 végére le is zárul.

| 3.18. | A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette azt a tavalyi megállapítást, hogy a kifizetésbeli hibák gyakorisága és hatása eltérő az egyes szakpolitikai területek esetében. A Számvevőszék megjegyzi, hogy a hibáknak különösen kitett terület a vidékfejlesztési kiadásoké. Az IIER alá tartozó közvetlen kifizetések viszont megállapításunk szerint nem tartalmaznak lényegi hibát. |
| --- | --- |

3.18.

A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette azt a tavalyi megállapítást, hogy a kifizetésbeli hibák gyakorisága és hatása eltérő az egyes szakpolitikai területek esetében. A Számvevőszék megjegyzi, hogy a hibáknak különösen kitett terület a vidékfejlesztési kiadásoké. Az IIER alá tartozó közvetlen kifizetések viszont megállapításunk szerint nem tartalmaznak lényegi hibát.

| 3.18. | A Bizottság osztja a Számvevőszék álláspontját arra vonatkozóan, hogy a vidékfejlesztési kiadások egyes területein gyakoribbak a hibák, úgy véli viszont, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek folyamatosan javulóban vannak. Ennek eredményeképpen a Bizottság szerint a hibaarány e területen csökkenő tendenciát mutat. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Az EMGA esetében a mintában szereplő 146 tranzakcióból 39 (27 %) esetében merült fel hiba. Ezek közül 29 (74 %) esetében volt szó számszerűsíthető hibáról. A vidékfejlesztési kiadások vonatkozásában a mintát képező 80 tranzakció közül 40 (50 %) esetében merült fel hiba. Ezek közül 21 (52 %) esetében volt szó számszerűsíthető hibáról. Ami a környezetvédelmet, a tengeri ügyeket és a halászatot, valamint az egészségügyet és a fogyasztóvédelmet illeti, a mintában szereplő 12 tranzakcióból 8 (67 %) esetében merültek fel hibák. E hibák közül 4 (50 %) volt számszerűsíthető. |
| --- | --- |

3.19.

Az EMGA esetében a mintában szereplő 146 tranzakcióból 39 (27 %) esetében merült fel hiba. Ezek közül 29 (74 %) esetében volt szó számszerűsíthető hibáról. A vidékfejlesztési kiadások vonatkozásában a mintát képező 80 tranzakció közül 40 (50 %) esetében merült fel hiba. Ezek közül 21 (52 %) esetében volt szó számszerűsíthető hibáról. Ami a környezetvédelmet, a tengeri ügyeket és a halászatot, valamint az egészségügyet és a fogyasztóvédelmet illeti, a mintában szereplő 12 tranzakcióból 8 (67 %) esetében merültek fel hibák. E hibák közül 4 (50 %) volt számszerűsíthető.

| 3.19. | A Bizottság megjegyzi, hogy a számszerűsíthető hibák többsége pénzügyi szempontból viszonylag jelentéktelen, és főként az egyes parcellák számvevőszéki újrafelmérésében mutatkozó kismértékű eltérésekre vonatkozik (lásd a 3.20. bekezdést.) |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | 2010-ben a hibás tranzakciók közül 54 esetében (62 %) a támogathatóságot illető számszerűsíthető hibáról volt szó, a legtöbb hiba pontossági hiba volt (97 % az EMGA és 52 % az EMVA esetében), főként a ténylegesnél több támogatásra jogosult földterület bejelentése miatt. |
| --- | --- |

3.20.

2010-ben a hibás tranzakciók közül 54 esetében (62 %) a támogathatóságot illető számszerűsíthető hibáról volt szó, a legtöbb hiba pontossági hiba volt (97 % az EMGA és 52 % az EMVA esetében), főként a ténylegesnél több támogatásra jogosult földterület bejelentése miatt.

| 3.21. | Alább hozunk példákat a Számvevőszék által feltárt hibákra (lásd: 3.1 példa): |
| --- | --- |

3.21.

Alább hozunk példákat a Számvevőszék által feltárt hibákra (lásd: 3.1 példa):

| |
| --- |

Példa támogathatósági hibákra az EMGA esetében

| |
| --- |

Egy tagállam nemzeti hatóságai 4,3 millió euro összegű kifizetésben részesültek 1 965 tonna intervenciós vaj (19) ellenében, amelyet a rászorulóknak nyújtott uniós élelmiszersegély-program részeként barterügylet keretében egy másik tagállamba kellett leszállítaniuk a sikeres pályázóknak (20). A vajért cserébe a nyertes pályázók (piaci szereplők) azt vállalták, hogy különböző sajtokat és más tejtermékeket juttatnak el a rászorulókhoz.

A hatályos uniós szabályok (21) előírják, hogy a piaci szereplő a vajat nem hozhatja forgalomba abban a tagállamban, ahol azt intervencióra felkínálták, hanem másik tagállamba kell szállítania: ennek a kötelezettségnek a célja – piacirányítási szempontok miatt – annak megelőzése, hogy az intervencióból származó vaj visszakerüljön abba a tagállamba, ahol felvásárolták (22). Az intervenciós vajat el is szállították egy másik tagállam határára (23), ahol az uniós ellenőrzési okmányokat kezelték. A vaj java részét azonban kirakodás helyett azonnal visszaszállították az eredeti tagállamba, majd ott az uniós szabályok megkerülésével a hazai piacon felkínálták eladásra (24).

Példa a támogathatósági hibákra az EMGA esetében

A Bizottság szerint jelen esetben hiánytalanul teljesült a program célkitűzése – vagyis hogy ingyenes élelmiszerrel lássák el a legrászorulóbb személyeket –, és az ily módon adott vaj és sajt értéke e személyek számára nagyobb volt az uniós költségvetés pénzügyi terheinél.

A Bizottság ezen túlmenően úgy véli, hogy a szóban forgó eset a 2009-es program egy konkrét szabályának hatékonyságához kapcsolódik. E szabály az áruk szabad mozgásának elvével összhangban nem tiltotta – jelen esetben – az áruk egy másik gazdasági szereplő általi visszaszállítását az eredeti tagállamba. A rendelkezés célkitűzése ugyan nem teljesült maradéktalanul, a Bizottság ennek ellenére nem tekinti megalapozottnak a szóban forgó összegek visszafizettetését.

E probléma a 2009-es programra korlátozott, hiszen a későbbi programok már nem tartalmaztak ehhez hasonló szabályokat.

A Bizottság mindazonáltal áttekinti, mely módon lehet fokozni az átláthatóságot az árucsere-megállapodásokban, hiszen utóbbiak alapvető részét képezik a legrászorulóbb személyek támogatását szolgáló programoknak, így a Bizottság a jövőben is folytatni kívánja azokat.

Példa pontossági hibára az EMGA esetében

A Számvevőszék megállapította, hogy mintegy 12 500 egyéni kedvezményezett elavult MePAR-adatok alapján részesült SPS-kifizetésben, s ez összesen 11 millió euro túlfizetéssel járt. Az uniós jogszabályokkal ellentétben a nemzeti hatóságok úgy határoztak, hogy ezt az összeget a nemzeti költségvetésből fedezik, a termelőkkel a jogosulatlan összegeket nem fizettetik vissza, ekképp tehát jóvá nem hagyott nemzeti támogatást nyújtanak. A termelőknek folyósított kifizetések a jogosnál nagyobbak, ezért szabálytalanok.

Példa pontossági hibára az EMGA esetében

A Bizottság előtt ismertek a MePAR szóban forgó hiányosságai, és azokat a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében nyomon követi. A 796/2004/EK rendelet 73. cikkének (4) bekezdése értelmében a mezőgazdasági termelő visszafizetési kötelezettségét nem lehet alkalmazni, ha a kifizetés az illetékes hatóság vagy más hatóság által elkövetett hiba következtében történt, és a hibát a mezőgazdasági termelő ésszerűen nem vehette észre. A nemzeti hatóságok azon döntésével, hogy az összegeket a nemzeti költségvetésből fedezik, elkerülhető volt a jogosulatlan kiadások uniós költségvetésből történő finanszírozása.

Példák támogathatósági hibákra az EMVA esetében

Közbeszerzési szabályok be nem tartása: kerékpárút-építési EMVA-projekt, amelyben a kedvezményezett a munkálatok egy részét közvetlenül ítélte oda. A közbeszerzési eljárás elmulasztása miatt az ehhez a szerződéshez kapcsolódó kifizetések egy része nem szabályszerű.

Egyes jogosultsági kritériumok be nem tartása: egy kifizetésre az „erdők gazdasági értékének javítása” vidékfejlesztési intézkedés keretében került sor. A projekt célja a „gyérítés” volt, vagyis az erdei faállomány sűrűségének csökkentése a minőség javítása és ezáltal a fa értékének növelése végett. A kedvezményezettnek többek között ezt a két jogosultsági kritériumot kellett teljesítenie: 1. a faállomány sűrűsége gyérítés előtt legyen legalább 800 törzs/hektár; 2. a munkálatokat október és január között végezzék, csökkentve így a növény-egészségügyi kockázatot. Ez a két jogosultsági kritérium nem teljesült: a gyérítés előtti faállomány-sűrűség 600 volt, a munkálatokra pedig március és május között került sor. A kifizetés ezért szabálytalan.

Példák támogathatósági hibákra az EMVA esetében

Közbeszerzési szabályok be nem tartása:

A Bizottság a kérdéses ügyet a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében fogja nyomon követni.

Egyes jogosultsági kritériumok be nem tartása:

A Bizottság szerint a regionális hatóságok a munkaelvégzés lehetséges időszakára vonatkozó jogosultsági kritériumot az indokolás és a hatás megfelelő értékelése hiányában szabták meg. Azt javasolja a tagállamoknak, hogy a – nemzeti szabályokat kiegészítő – regionális szintű specifikus jogosultsági kritériumok megállapításakor valamennyi érintett bevonásával átlátható eljárásokat hozzanak létre.

Példa hibára a környezetvédelem, tengerügy és halászat, illetve egészségügy és fogyasztóvédelem esetében

A Környezetvédelmi Főigazgatóság egy LIFE III projektnél helytelenül vont le támogatható személyzeti költségeket. Ezt részben ellensúlyozta, hogy tévesen fogadtak el a támogatható projektidőszakon kívül kifizetett béreket is. Nem volt továbbá teljes a bejelentett kiadásokra vonatkozó igazoló dokumentáció.

| 3.22. | 2007 és 2009 között a Tanács több határozatával összesen 5,43 milliárd euróval növelte a vidékfejlesztési költségvetést, elsősorban az „új kihívásokkal” (pl. az éghajlatváltozás, a biodiverzitás védelme) való szembenézés érdekében. Ebből az összegből 3 milliárd euro olyan pénzeszköz volt, amelyet a közvetlen támogatási intézkedésektől átutaltak a vidékfejlesztési intézkedésekhez („moduláció”). Ebből következően a tagállamok bővítették vidékfejlesztési programjaikat, a Bizottság pedig 2010-ben legalább 401 millió euro összegben fizetett ki előlegeket ezekre a pótprogramokra. A szabályozás ugyanakkor nem ismer ilyen kiegészítő előlegeket (az előfinanszírozás csak a vidékfejlesztési programnak a programozási időszak kezdetén, azaz 2007–2008-ban történő elfogadásakor engedélyezett, a felülvizsgálatok alkalmával nem). Ezenkívül a szabályozás kifejezetten tiltja a modulációs alapok előfinanszírozását. Ebből következik, hogy ennek a 401 millió eurós kifizetésnek nem volt jogalapja. |
| --- | --- |

3.22.

2007 és 2009 között a Tanács több határozatával összesen 5,43 milliárd euróval növelte a vidékfejlesztési költségvetést, elsősorban az „új kihívásokkal” (pl. az éghajlatváltozás, a biodiverzitás védelme) való szembenézés érdekében. Ebből az összegből 3 milliárd euro olyan pénzeszköz volt, amelyet a közvetlen támogatási intézkedésektől átutaltak a vidékfejlesztési intézkedésekhez („moduláció”). Ebből következően a tagállamok bővítették vidékfejlesztési programjaikat, a Bizottság pedig 2010-ben legalább 401 millió euro összegben fizetett ki előlegeket ezekre a pótprogramokra. A szabályozás ugyanakkor nem ismer ilyen kiegészítő előlegeket (az előfinanszírozás csak a vidékfejlesztési programnak a programozási időszak kezdetén, azaz 2007–2008-ban történő elfogadásakor engedélyezett, a felülvizsgálatok alkalmával nem). Ezenkívül a szabályozás kifejezetten tiltja a modulációs alapok előfinanszírozását. Ebből következik, hogy ennek a 401 millió eurós kifizetésnek nem volt jogalapja.

| 3.22. | A Bizottság egyetért a Számvevőszék megállapításaival, viszont megjegyzi, hogy a 401 millió euro értékű előlegfizetések nem számítanak a végső kedvezményezetteknek fizetett szabálytalan kifizetésnek. A szóban forgó összegek behajtása folyamatban van, és 2011 végére lezárásra kerül. |
| --- | --- |

3.22.

A RENDSZEREK EREDMÉNYESSÉGE

A mezőgazdaság és vidékfejlesztés szakpolitikai terület

A tranzakciók szabályszerűségét biztosító rendszerek

| 3.23. | Az EMGA- és EMVA-tranzakciók (25) szabályszerűségét elsősorban az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) biztosítja, ennek vizsgálati eredményeit a
  3.2. melléklet
  foglalja össze. |
| --- | --- |

3.23.

Az EMGA- és EMVA-tranzakciók (25) szabályszerűségét elsősorban az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) biztosítja, ennek vizsgálati eredményeit a
  3.2. melléklet
  foglalja össze.

| 3.24. | Hat kifizető ügynökség 2010-es ellenőrzése alkalmával a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a kifizetések szabályszerűségét az IIER rendszerei négy ügynökségnél eredményesen, kettőnél pedig részben eredményesen biztosítják. A Számvevőszék három kifizető ügynökségnél utóellenőrzést is végzett, amelyből kiderült, hogy továbbra is hiányosságok vannak a MePAR-t, illetve a helyszíni vizsgálatok minőségét illetően. |
| --- | --- |

3.24.

Hat kifizető ügynökség 2010-es ellenőrzése alkalmával a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a kifizetések szabályszerűségét az IIER rendszerei négy ügynökségnél eredményesen, kettőnél pedig részben eredményesen biztosítják. A Számvevőszék három kifizető ügynökségnél utóellenőrzést is végzett, amelyből kiderült, hogy továbbra is hiányosságok vannak a MePAR-t, illetve a helyszíni vizsgálatok minőségét illetően.

| 3.24. | A Számvevőszék megállapítása az általa 2010-ben ellenőrzött hat kifizető ügynökség kapcsán jelentős fejlődést tükröz 2009-hez képest, amikor is a megvizsgált 8 IIER-ből csak egyet minősített eredményesnek. Ami pedig még fontosabb, a Számvevőszék által talált hiányosság két esetben jelentéktelen volt és csak részben jelentett kockázatot az uniós költségvetésre nézve. Az érintett kifizető ügynökségek igazoló szervek által hitelesített ellenőrzési statisztikája azt mutatja, hogy a hiányosságok potenciális pénzügyi hatása jelentéktelen volt a kifizető ügynökség szintjén.

  A Számvevőszék által végzett három utóellenőrzés kapcsán az érintett tagállamok (BG, RO és GR) az IIER-jeikben felmerülő hiányosságok orvoslására irányuló cselekvési terveket lezárták, vagy folyamatban van azok lezárása. Ennek eredményeképpen e tagállamokban jelentősen javult a helyzet.


  Az IIER általános értékelését illetően lásd még a 3.29. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

3.24.

A Számvevőszék által végzett három utóellenőrzés kapcsán az érintett tagállamok (BG, RO és GR) az IIER-jeikben felmerülő hiányosságok orvoslására irányuló cselekvési terveket lezárták, vagy folyamatban van azok lezárása. Ennek eredményeképpen e tagállamokban jelentősen javult a helyzet.

Az IIER általános értékelését illetően lásd még a 3.29. bekezdésre adott választ.

| 3.25. | A kilenc ellenőrzött vidékfejlesztési felügyeleti és kontrollrendszerre vonatkozóan a Számvevőszék azt állapította meg, hogy kettő közülük nem működött eredményesen, hat rendszer csak részben volt eredményes, és egy volt eredményes a kifizetések szabályszerűségének biztosításában. |
| --- | --- |

3.25.

A kilenc ellenőrzött vidékfejlesztési felügyeleti és kontrollrendszerre vonatkozóan a Számvevőszék azt állapította meg, hogy kettő közülük nem működött eredményesen, hat rendszer csak részben volt eredményes, és egy volt eredményes a kifizetések szabályszerűségének biztosításában.

| 3.25. | A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel a két, eredménytelennek ítélt felügyeleti és kontrollrendszert illetően. A bizottsági ellenőrzés a többi tagállamot illetően azt mutatja, hogy azok eredményes vagy részben eredményes rendszereket hoztak létre, kivéve a bulgáriai, portugáliai és romániai, 2. tengelyhez tartozó intézkedéseket (lásd a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentését). |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Az IIER-nek valamennyi tagállamban része a mezőgazdasági üzemek és a támogatási kérelmek adatbázisa, a mezőgazdasági parcellák azonosítási, illetve az állatállomány nyilvántartási rendszerei, valamint az SPS-t alkalmazó tagállamokban a támogatási jogosultságok nyilvántartása. Az IIER-be több támogathatósági kontrollt építettek be: ilyen az összes kérelem adminisztratív ellenőrzése, az adatbázisok összevetése annak megelőzésére, hogy egyazon földterületre/állatállományra kétszer nyújtsanak be kérelmet, vagy az a kikötés, hogy a kifizető ügynökségeknek az esetek legalább 5 %-ában helyszíni vizsgálatot kell végezniük a gazdaságoknál. |
| --- | --- |

3.26.

Az IIER-nek valamennyi tagállamban része a mezőgazdasági üzemek és a támogatási kérelmek adatbázisa, a mezőgazdasági parcellák azonosítási, illetve az állatállomány nyilvántartási rendszerei, valamint az SPS-t alkalmazó tagállamokban a támogatási jogosultságok nyilvántartása. Az IIER-be több támogathatósági kontrollt építettek be: ilyen az összes kérelem adminisztratív ellenőrzése, az adatbázisok összevetése annak megelőzésére, hogy egyazon földterületre/állatállományra kétszer nyújtsanak be kérelmet, vagy az a kikötés, hogy a kifizető ügynökségeknek az esetek legalább 5 %-ában helyszíni vizsgálatot kell végezniük a gazdaságoknál.

| 3.27. | Az IIER alá tartozik az EMGA-finanszírozású két fő rendszer, vagyis az SPS és az SAPS, valamint valamennyi területalapú és állattenyésztési támogatási rendszer. Az EMVA esetében – különösen az agrár-környezetvédelmet és a hátrányos helyzetű térségeket illetően – egyes olyan alapadatokat, mint a területnagyság és az állatok száma, az IIER ellenőriz, más előírások betartását pedig külön erre a célra kialakított kontrollmechanizmusok vizsgálják (26). |
| --- | --- |

3.27.

Az IIER alá tartozik az EMGA-finanszírozású két fő rendszer, vagyis az SPS és az SAPS, valamint valamennyi területalapú és állattenyésztési támogatási rendszer. Az EMVA esetében – különösen az agrár-környezetvédelmet és a hátrányos helyzetű térségeket illetően – egyes olyan alapadatokat, mint a területnagyság és az állatok száma, az IIER ellenőriz, más előírások betartását pedig külön erre a célra kialakított kontrollmechanizmusok vizsgálják (26).

| 3.28. | A számvevőszéki IIER-ellenőrzés egyrészt a vonatkozó rendeletekben foglalt rendelkezések betartásának, másrészt a tranzakciók szabályszerűségét biztosítani hivatott rendszerek eredményességének az értékelésére terjedt ki. Különösen a következő elemek vizsgálatára került sor: |
| --- | --- |

3.28.

A számvevőszéki IIER-ellenőrzés egyrészt a vonatkozó rendeletekben foglalt rendelkezések betartásának, másrészt a tranzakciók szabályszerűségét biztosítani hivatott rendszerek eredményességének az értékelésére terjedt ki. Különösen a következő elemek vizsgálatára került sor:

3.28.

| I. | a helyes kifizetést biztosító adminisztratív eljárások és kontrollmechanizmusok, ideértve az adatbázisok minőségét is; |
| --- | --- |

I.

a helyes kifizetést biztosító adminisztratív eljárások és kontrollmechanizmusok, ideértve az adatbázisok minőségét is;

| II. | a helyszíni ellenőrzéseken alapuló kontrollrendszerek; |
| --- | --- |

II.

a helyszíni ellenőrzéseken alapuló kontrollrendszerek;

| III. | a kölcsönös megfeleltetési követelmények végrehajtását és ellenőrzését biztosító rendszerek. |
| --- | --- |

III.

a kölcsönös megfeleltetési követelmények végrehajtását és ellenőrzését biztosító rendszerek.

| III. | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a kölcsönös megfeleltetési követelmények termelők általi betartása nem minősül jogosultsági feltételnek, így e követelmények ellenőrzése nem tartozik az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének körébe. Azok a termelők, akik nem tartják tiszteletben ezeket a feltételeket, ettől még jogosultak a kifizetésekre, az előírások be nem tartása miatt azonban szankciókban részesülnek annak súlyossága, mértéke, állandósága és ismétlődése, valamint az érintett kedvezményezett gondatlansága vagy szándékossága alapján. |
| --- | --- |

III.

A kölcsönös megfeleltetési követelmények be nem tartása esetén nem lehet a közvetlen uniós támogatások teljes összegét kifizetni, hiszen a kedvezményezettek jogilag kötelesek betartani e követelményeket (lásd: 3.6. bekezdés).

| 3.29. | Az IIER-rendszerekre nézve az elmúlt években végzett éves számvevőszéki rendszerellenőrzések azt tanúsítják, hogy az IIER eredményességét hátrányosan befolyásolja az adatbázisok pontatlansága, a keresztellenőrzések nem teljes körű volta, illetve a rendellenességek hibás vagy nem teljes körű nyomon követése. A Számvevőszék ezeket a hiányosságokat egyes kifizető ügynökségeknél észlelte. Konkrétan két fő kontrollmechanizmusról – a MePAR-ban bejelentett parcellák keresztellenőrzéséről, illetve e parcellák helyszíni vizsgálatáról – derült ki, hogy a Számvevőszék által ellenőrzött több kifizető ügynökségnél hiányosságok jellemzik őket. |
| --- | --- |

3.29.

Az IIER-rendszerekre nézve az elmúlt években végzett éves számvevőszéki rendszerellenőrzések azt tanúsítják, hogy az IIER eredményességét hátrányosan befolyásolja az adatbázisok pontatlansága, a keresztellenőrzések nem teljes körű volta, illetve a rendellenességek hibás vagy nem teljes körű nyomon követése. A Számvevőszék ezeket a hiányosságokat egyes kifizető ügynökségeknél észlelte. Konkrétan két fő kontrollmechanizmusról – a MePAR-ban bejelentett parcellák keresztellenőrzéséről, illetve e parcellák helyszíni vizsgálatáról – derült ki, hogy a Számvevőszék által ellenőrzött több kifizető ügynökségnél hiányosságok jellemzik őket.

| 3.29. | A Bizottság úgy véli, hogy az IIER, mint ellenőrzési rendszer általában véve eredményesen korlátozza a hibák és a szabálytalan kiadások kockázatát.

  Az IIER eredményességét és folyamatos javulását megerősítik az elmúlt években az összes tagállamban lefolytatott bizottsági szabályszerűségi ellenőrzések eredményei, a tagállamoktól beérkezett, illetve az igazoló szervek által ellenőrzött és hitelesített ellenőrzési statisztikákban mutatkozó alacsony hibaarány, valamint a közvetlen kifizetések esetében 1 %-os hibaarányt jelző 2010-es számvevőszéki megbízhatósági nyilatkozat megállapításai is.


  A továbbra is fennálló hiányosságok rendszerint kevésbé súlyosak, és nem teszik az IIER-t eredménytelenné, legfeljebb némileg tökéletlenné. E hiányosságokat szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében nyomon követik, megfelelő védelmet nyújtva az uniós költségvetésre nézve fennálló kockázattal szemben.


  Lásd még a Bizottság 3.24. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

3.29.

Az IIER eredményességét és folyamatos javulását megerősítik az elmúlt években az összes tagállamban lefolytatott bizottsági szabályszerűségi ellenőrzések eredményei, a tagállamoktól beérkezett, illetve az igazoló szervek által ellenőrzött és hitelesített ellenőrzési statisztikákban mutatkozó alacsony hibaarány, valamint a közvetlen kifizetések esetében 1 %-os hibaarányt jelző 2010-es számvevőszéki megbízhatósági nyilatkozat megállapításai is.

A továbbra is fennálló hiányosságok rendszerint kevésbé súlyosak, és nem teszik az IIER-t eredménytelenné, legfeljebb némileg tökéletlenné. E hiányosságokat szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében nyomon követik, megfelelő védelmet nyújtva az uniós költségvetésre nézve fennálló kockázattal szemben.

Lásd még a Bizottság 3.24. bekezdésre adott válaszát.

I.   A helyes kifizetést biztosító adminisztratív eljárások és kontrollmechanizmusok, ideértve az adatbázisok minőségét is

| 3.30. | A kifizető ügynökségeknek adminisztratív ellenőrzés útján meg kell állapítaniuk a kérelmekről, hogy azok eleget tesznek-e a támogatási rendszer követelményeinek (27). Az adminisztratív ellenőrzések között – ahol csak lehetséges és helyénvaló – szerepelniük kell keresztellenőrzéseknek is, többek között az IIER-adatbázisokkal történő összevetéseknek. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy teljes körűek és megbízhatóak-e az adatbázisok, hogy az ellenőrzések feltártak-e rendellenességeket, és hogy került-e sor kiigazító intézkedésekre. A rendszerekben feltárt legfőbb hiányosságokat az alábbiakban mutatjuk be. |
| --- | --- |

3.30.

A kifizető ügynökségeknek adminisztratív ellenőrzés útján meg kell állapítaniuk a kérelmekről, hogy azok eleget tesznek-e a támogatási rendszer követelményeinek (27). Az adminisztratív ellenőrzések között – ahol csak lehetséges és helyénvaló – szerepelniük kell keresztellenőrzéseknek is, többek között az IIER-adatbázisokkal történő összevetéseknek. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy teljes körűek és megbízhatóak-e az adatbázisok, hogy az ellenőrzések feltártak-e rendellenességeket, és hogy került-e sor kiigazító intézkedésekre. A rendszerekben feltárt legfőbb hiányosságokat az alábbiakban mutatjuk be.

EMGA

| 3.31. | A mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer (MePAR) az az adatbázis, amelyben a tagállam összes mezőgazdasági területét (referenciaparcelláját) nyilvántartják, esetleg ortofotók (28) alkalmazásával. Három tagállamban (Görögország, Románia és Spanyolország) olyan esetekre derítettünk fényt, amikor „állandó legelőként” (29) bejelentett referenciaparcellákat 100 %-osan támogatásra jogosultként vettek fel a MePAR-ba, pedig a területet részben sűrű erdőség borította, vagy más jellemzői miatt volt csak részben támogatható (lásd: 3.2. példa). |
| --- | --- |

3.31.

A mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer (MePAR) az az adatbázis, amelyben a tagállam összes mezőgazdasági területét (referenciaparcelláját) nyilvántartják, esetleg ortofotók (28) alkalmazásával. Három tagállamban (Görögország, Románia és Spanyolország) olyan esetekre derítettünk fényt, amikor „állandó legelőként” (29) bejelentett referenciaparcellákat 100 %-osan támogatásra jogosultként vettek fel a MePAR-ba, pedig a területet részben sűrű erdőség borította, vagy más jellemzői miatt volt csak részben támogatható (lásd: 3.2. példa).

| 3.31. | Azon esetekben, ahol az ellenőrzés alapján a parcellák jogellenes közvetlen támogatásban részesültek, szabályszerűségi záróelszámolási eljárás indult. |
| --- | --- |

3.31.

| |
| --- |

3.32.

| |
| --- |

| 3.32. | Öt tagállamban (Bulgária, Hollandia (30), Görögország, Románia és Spanyolország) a Számvevőszék hiányosságokat észlelt a MePAR rendszeres naprakésszé tételében. |
| --- | --- |

Öt tagállamban (Bulgária, Hollandia (30), Görögország, Románia és Spanyolország) a Számvevőszék hiányosságokat észlelt a MePAR rendszeres naprakésszé tételében.

| 3.32. | Hollandiát illetően lásd a Bizottság 3.21. bekezdésre adott válaszát (Példa pontossági hibára az EMGA esetében). Görögországban 2008 végére új, korszerű MePAR-t hoztak létre. Romániában 2009-ben korrekciós cselekvési tervet fogadtak el, amit 2011 elejére végre is hajtottak. Bulgáriában 2009-ben korrekciós cselekvési tervet fogadtak el, aminek a végrehajtása 2011 végére tervezett. Spanyolország rendelkezik egy frissítési tervvel, de felkérték arra, hogy 2011 során fokozza az ez irányban tett erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Ami a „cukoripar szerkezetátalakítása” intézkedésre vonatkozó, nem az IIER alá tartozó kontrollrendszert illeti (Franciaország), a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a rendszer csak részben eredményes (lásd: 3.3. példa). |
| --- | --- |

3.33.

Ami a „cukoripar szerkezetátalakítása” intézkedésre vonatkozó, nem az IIER alá tartozó kontrollrendszert illeti (Franciaország), a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a rendszer csak részben eredményes (lásd: 3.3. példa).

| |
| --- |

EMVA

| |
| --- |

| 3.34. | Az adminisztratív ellenőrzések egyrészt arra irányulnak, hogy az igénylő által a kérelmekben tett állítások helytállóak-e, másrészt arra, hogy a támogatásnyújtás jogosultsági követelményei teljesülnek-e (31). Ezek keretében többek között a már az adminisztráció rendelkezésére álló – például az IIER adatbázisban lévő – adatokkal végeznek összevetéseket. |
| --- | --- |

3.34.

Az adminisztratív ellenőrzések egyrészt arra irányulnak, hogy az igénylő által a kérelmekben tett állítások helytállóak-e, másrészt arra, hogy a támogatásnyújtás jogosultsági követelményei teljesülnek-e (31). Ezek keretében többek között a már az adminisztráció rendelkezésére álló – például az IIER adatbázisban lévő – adatokkal végeznek összevetéseket.

| 3.35. | A mezőgazdasági ágazat versenyképességének fokozását – például a gazdaságok korszerűsítését, a vidéki infrastruktúra javítását és fejlesztését – célzó intézkedésekre irányuló adminisztratív ellenőrzések közül az egyik legfontosabb az elszámolt költségek indokoltságának értékelése (32). A tagállamok ezért kötelesek a kedvezményezettek által visszaigényelt összegek kiértékelésére alkalmas rendszereket működtetni. A számvevőszéki ellenőrzés megállapítása szerint az ebből a szempontból ellenőrzött hét tagállami hatóság közül négyen nem hajtották végre eredményesen a szabályozásnak ezt az előírását. |
| --- | --- |

3.35.

A mezőgazdasági ágazat versenyképességének fokozását – például a gazdaságok korszerűsítését, a vidéki infrastruktúra javítását és fejlesztését – célzó intézkedésekre irányuló adminisztratív ellenőrzések közül az egyik legfontosabb az elszámolt költségek indokoltságának értékelése (32). A tagállamok ezért kötelesek a kedvezményezettek által visszaigényelt összegek kiértékelésére alkalmas rendszereket működtetni. A számvevőszéki ellenőrzés megállapítása szerint az ebből a szempontból ellenőrzött hét tagállami hatóság közül négyen nem hajtották végre eredményesen a szabályozásnak ezt az előírását.

| 3.35. | A Bizottság osztja azon álláspontot, hogy a teljes ellenőrzési rendszer eredményességének biztosításához kulcsfontosságúak a költségek indokoltságát értékelő adminisztratív ellenőrzések. Ezen alapvető ellenőrzéseket rendszerint megvizsgálják a bizottsági ellenőrző látogatások alkalmával. Az átfogó értékelésben megállapították, hogy a Bizottság által ellenőrzött tagállamokban – két kivételtől eltekintve – eredményesek vagy részben eredményesek a rendszerek. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Egyes EMVA-projekteknél az adminisztratív ellenőrzések keretében ellenőrizni kell azt is, hogy a művelet megfelel-e az alkalmazandó nemzeti és uniós – többek között közbeszerzési – szabályoknak. A Számvevőszék megállapítása szerint Portugáliában egy gát építési költségeit több szerződésre osztották szét, azokat pedig egyenként közvetlenül, pályázat kihirdetése nélkül is odaítélhették. Ezt az adminisztratív ellenőrzések nem tudták kimutatni. |
| --- | --- |

3.36.

Egyes EMVA-projekteknél az adminisztratív ellenőrzések keretében ellenőrizni kell azt is, hogy a művelet megfelel-e az alkalmazandó nemzeti és uniós – többek között közbeszerzési – szabályoknak. A Számvevőszék megállapítása szerint Portugáliában egy gát építési költségeit több szerződésre osztották szét, azokat pedig egyenként közvetlenül, pályázat kihirdetése nélkül is odaítélhették. Ezt az adminisztratív ellenőrzések nem tudták kimutatni.

| 3.36. | A Bizottság a kérdéses ügyet a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében fogja nyomon követni. |
| --- | --- |

3.36.

II.   A helyszíni ellenőrzéseken alapuló kontrollrendszerek

| 3.37. | A tagállamoknak – a legtöbb támogatási rendszer esetében – minden évben az összes kedvezményezett legalább 5 %-ára kiterjedő helyszíni ellenőrzéseket kell lefolytatniuk (33). A számvevőszéki ellenőrzés arra összpontosított, mennyire megfelelőek azok a kockázatelemzési eljárások, amelyek révén kiválasztják az ellenőrizendő kedvezményezetteket, milyen az ellenőrzések minősége, valamint mennyire megfelelőek a végrehajtott kiigazító intézkedések. |
| --- | --- |

3.37.

A tagállamoknak – a legtöbb támogatási rendszer esetében – minden évben az összes kedvezményezett legalább 5 %-ára kiterjedő helyszíni ellenőrzéseket kell lefolytatniuk (33). A számvevőszéki ellenőrzés arra összpontosított, mennyire megfelelőek azok a kockázatelemzési eljárások, amelyek révén kiválasztják az ellenőrizendő kedvezményezetteket, milyen az ellenőrzések minősége, valamint mennyire megfelelőek a végrehajtott kiigazító intézkedések.

| 3.38. | A kifizető ügynökségek által elvégzett helyszíni ellenőrzések ismételt lefolytatásakor a Számvevőszék gyakran azt állapította meg, hogy az ellenőrzéseket gyakran nem megfelelően hajtották végre (lásd: 3.4. példa). |
| --- | --- |

3.38.

A kifizető ügynökségek által elvégzett helyszíni ellenőrzések ismételt lefolytatásakor a Számvevőszék gyakran azt állapította meg, hogy az ellenőrzéseket gyakran nem megfelelően hajtották végre (lásd: 3.4. példa).

| |
| --- |

3.39.

| |
| --- |

| 3.39. | Az EMVA-t illetően a Számvevőszék hiányosságokat talált a helyszíni ellenőrzések tervezésében és az eredmények elemzésében. Portugáliában például szinte minden ellenőrzésre (97,5 %) jelentős késéssel került sor – a kifizetési jogcím événél egy vagy akár két évvel is később –, ami megnehezíti a szabályok be nem tartásának kimutatását. |
| --- | --- |

Az EMVA-t illetően a Számvevőszék hiányosságokat talált a helyszíni ellenőrzések tervezésében és az eredmények elemzésében. Portugáliában például szinte minden ellenőrzésre (97,5 %) jelentős késéssel került sor – a kifizetési jogcím événél egy vagy akár két évvel is később –, ami megnehezíti a szabályok be nem tartásának kimutatását.

| 3.39. | A Bizottság ugyanezen hiányosságokat tárta fel a portugáliai ellenőrzései során. A portugál hatóságok viszont olyan információkat juttattak el a Bizottságnak, amelyekből kiderül, hogy jelentősen javult a helyzet a 2010-es igénylési évet illetően és az ellenőrzések jelentős részét 2010 decemberére lezárták. |
| --- | --- |

3.39.

III.   A kölcsönös megfeleltetési követelmények végrehajtását és ellenőrzését biztosító rendszer

| 3.40. | A kölcsönös megfeleltetési előírások egyrészt jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekből (JFGK), másrészt a helyes mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó (HMKÁ) normákból állnak (lásd: 3.6. bekezdés). Míg a JFGK követelményeit különböző uniós irányelvek és rendeletek szabják meg, a HMKÁ-normákat nemzeti szinten kell meghatározni. A kölcsönös megfeleltetést illetően a kifizető ügynökségeknek a közvetlen támogatás iránti kérelmek legalább 1 %-át kell ellenőrizniük. |
| --- | --- |

3.40.

A kölcsönös megfeleltetési előírások egyrészt jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekből (JFGK), másrészt a helyes mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó (HMKÁ) normákból állnak (lásd: 3.6. bekezdés). Míg a JFGK követelményeit különböző uniós irányelvek és rendeletek szabják meg, a HMKÁ-normákat nemzeti szinten kell meghatározni. A kölcsönös megfeleltetést illetően a kifizető ügynökségeknek a közvetlen támogatás iránti kérelmek legalább 1 %-át kell ellenőrizniük.

| 3.41. | A helyszíni vizsgálatok alkalmával a korlátozott hatókörű számvevőszéki ellenőrzés (lásd: 3.16. bekezdés, ötödik francia bekezdés) a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségektől függő kifizetések mintegy 12 %-ánál talált szabálysértést. A megfigyelt szabálytalanságok között voltak mind JFGK-, mind HMKÁ-vonatkozásúak (előbbi: állatazonosítás és -nyilvántartás; utóbbi: nem kívánt növényzet elszaporodása). |
| --- | --- |

3.41.

A helyszíni vizsgálatok alkalmával a korlátozott hatókörű számvevőszéki ellenőrzés (lásd: 3.16. bekezdés, ötödik francia bekezdés) a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségektől függő kifizetések mintegy 12 %-ánál talált szabálysértést. A megfigyelt szabálytalanságok között voltak mind JFGK-, mind HMKÁ-vonatkozásúak (előbbi: állatazonosítás és -nyilvántartás; utóbbi: nem kívánt növényzet elszaporodása).

| 3.41. | A Számvevőszék megállapításait az ellenőrzési statisztikák is megerősítik, amelyeket a Bizottság a tagállamoktól kapott. E statisztikák mutatják, hogy szankciók alkalmazására kerül sor. |
| --- | --- |

3.41.

Visszafizettetésekkel és pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos rendszerek

Visszafizettetések

| 3.42. | A Számvevőszék különjelentésben foglalkozott a KAP keretében történő visszafizettetések ellenőrzésével (34), és megállapította, hogy a rendszerek ma már eredményesebben védik az Unió pénzügyi érdekeit, valamint hogy a 2006-os esetek óta a visszafizettetési arány javult. A rendszerek tökéletesítéséhez azonban egyértelműbbé kell tenni a szabályokat, hogy a tagállamok ne értelmezzék és alkalmazzák azokat olyan sokféleképpen. |
| --- | --- |

3.42.

A Számvevőszék különjelentésben foglalkozott a KAP keretében történő visszafizettetések ellenőrzésével (34), és megállapította, hogy a rendszerek ma már eredményesebben védik az Unió pénzügyi érdekeit, valamint hogy a 2006-os esetek óta a visszafizettetési arány javult. A rendszerek tökéletesítéséhez azonban egyértelműbbé kell tenni a szabályokat, hogy a tagállamok ne értelmezzék és alkalmazzák azokat olyan sokféleképpen.

| 3.42. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék azon megállapítását, hogy az elmúlt években jelentősen javult a KAP keretében történő visszafizettetések irányítása és ellenőrzése. Ami a különjelentésben a rendszer tökéletesítése kapcsán megfogalmazott ajánlásokat illeti, a Bizottság a KAP 2020-ig tartó időszakát szabályozó új jogalkotási javaslatok keretében adott esetben mérlegeli a vonatkozó szabályok szükség szerinti megerősítését, harmonizálását vagy pontosítását célzó módosítását. |
| --- | --- |

3.42.

A Bizottság záróelszámolási eljárásai

| 3.43. | A mezőgazdasági kiadások java részét a tagállamok és a Bizottság megosztva kezelik. A támogatásokat a tagállamok fizetik ki, majd a Bizottság visszatéríti ezeket (35). A kiadások végső jóváhagyása két szakaszban történik, a záróelszámolásnak nevezett eljárás során. Az első szakaszban a Bizottság éves pénzügyi határozatot, a másodikban pedig többéves szabályszerűségi határozatokat hoz. |
| --- | --- |

3.43.

A mezőgazdasági kiadások java részét a tagállamok és a Bizottság megosztva kezelik. A támogatásokat a tagállamok fizetik ki, majd a Bizottság visszatéríti ezeket (35). A kiadások végső jóváhagyása két szakaszban történik, a záróelszámolásnak nevezett eljárás során. Az első szakaszban a Bizottság éves pénzügyi határozatot, a másodikban pedig többéves szabályszerűségi határozatokat hoz.

| 3.44. | A Számvevőszék mind korábbi éves jelentéseiben, mind a záróelszámolási eljárás ellenőrzéséről szóló különjelentésében (36) bírálta, hogy a pénzügyi korrekció költségei nem a végső kedvezményezettekre, hanem a tagállamokra hárulnak, és hogy a szabályszerűségi kiigazításokat jobbadán átalánykorrekciókra alapozzák, amelyeknek nincs közvetlen köze a szabálytalan kifizetések tényleges összegéhez. A szabályszerűségi záróelszámolás rendszere 2010-ben is változatlan maradt. |
| --- | --- |

3.44.

A Számvevőszék mind korábbi éves jelentéseiben, mind a záróelszámolási eljárás ellenőrzéséről szóló különjelentésében (36) bírálta, hogy a pénzügyi korrekció költségei nem a végső kedvezményezettekre, hanem a tagállamokra hárulnak, és hogy a szabályszerűségi kiigazításokat jobbadán átalánykorrekciókra alapozzák, amelyeknek nincs közvetlen köze a szabálytalan kifizetések tényleges összegéhez. A szabályszerűségi záróelszámolás rendszere 2010-ben is változatlan maradt.

| 3.44. | A Számvevőszék által a szabályszerűségi záróelszámolás rendszerében kifogásoltak a rendszer jellegéből adódnak. A szabályszerűségi záróelszámolás célja, hogy kizárja az uniós finanszírozásból az olyan kiadásokat, amelyeket nem az uniós szabályoknak megfelelően teljesítettek. Ezzel szemben ez nem olyan mechanizmus, amely a kedvezményezettek részére teljesített szabálytalan kifizetések visszafizettetésére szolgálna, ez utóbbi ugyanis a megosztott igazgatás elve alapján a tagállamok kizárólagos felelőssége.

  Ha a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás eredményeként a kedvezményezettek részére teljesített jogosulatlan kifizetéseket azonosítanak, ezeket a tagállamoknak kell az érintett kedvezményezettektől behajtaniuk. Még ha a kedvezményezettekkel való visszafizettetésre nincs is szükség, mivel a pénzügyi korrekció csak a tagállamok irányítási és kontrollrendszerének hiányosságaira vonatkozik, és nem a jogosulatlan kifizetésekre, e korrekciók a tagállamok rendszerei javításának, és így a kedvezményezettek részére teljesített jogosulatlan kifizetések megelőzésének vagy azonosításának és visszatéríttetésének fontos eszközét jelentik.


  Az átalányok alkalmazását a Bíróság elfogadta mint a szabályszerűségi záróelszámolásra vonatkozó jogi szabályokkal összhangban álló megoldást, és azt a 2007. évi mentesítési állásfoglalásában meghatározott körülmények között az Európai Parlament is támogatta (83. §).


  Végezetül, a Bizottság jelezte a tagállamok felé, hogy amennyiben igazoló szerveik teljesen új reprezentatív mintát vesznek a kifizető ügynökség által a helyszínen vizsgált tranzakciókból és ennek alapján megerősítik a tagállam ellenőrzési statisztikájának megbízhatóságát, akkor a Bizottság elfogadja, hogy az így adódó hibaarány jelenti a legnagyobb lehetséges kockázatot, vagyis az adott évre nézve a pénzügyi korrekciók nem lehetnek magasabbak ennél a szintnél. |
| --- | --- |

3.44.

Ha a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás eredményeként a kedvezményezettek részére teljesített jogosulatlan kifizetéseket azonosítanak, ezeket a tagállamoknak kell az érintett kedvezményezettektől behajtaniuk. Még ha a kedvezményezettekkel való visszafizettetésre nincs is szükség, mivel a pénzügyi korrekció csak a tagállamok irányítási és kontrollrendszerének hiányosságaira vonatkozik, és nem a jogosulatlan kifizetésekre, e korrekciók a tagállamok rendszerei javításának, és így a kedvezményezettek részére teljesített jogosulatlan kifizetések megelőzésének vagy azonosításának és visszatéríttetésének fontos eszközét jelentik.

Az átalányok alkalmazását a Bíróság elfogadta mint a szabályszerűségi záróelszámolásra vonatkozó jogi szabályokkal összhangban álló megoldást, és azt a 2007. évi mentesítési állásfoglalásában meghatározott körülmények között az Európai Parlament is támogatta (83. §).

Végezetül, a Bizottság jelezte a tagállamok felé, hogy amennyiben igazoló szerveik teljesen új reprezentatív mintát vesznek a kifizető ügynökség által a helyszínen vizsgált tranzakciókból és ennek alapján megerősítik a tagállam ellenőrzési statisztikájának megbízhatóságát, akkor a Bizottság elfogadja, hogy az így adódó hibaarány jelenti a legnagyobb lehetséges kockázatot, vagyis az adott évre nézve a pénzügyi korrekciók nem lehetnek magasabbak ennél a szintnél.

A kifizető ügynökségek vizsgálati eredményeinek hitelesítése

| 3.45. | Az igazoló szerveknek véleményt kell adniuk a kifizető ügynökségek által végzett helyszíni vizsgálatok minőségéről, és validálniuk kell a vizsgálati eredmények összeállítását. Éves tevékenységi jelentésében a Bizottság e vizsgálati eredmények felhasználásával értékeli a mezőgazdasági kiadásokat érintő fennmaradó hibaarányt. |
| --- | --- |

3.45.

Az igazoló szerveknek véleményt kell adniuk a kifizető ügynökségek által végzett helyszíni vizsgálatok minőségéről, és validálniuk kell a vizsgálati eredmények összeállítását. Éves tevékenységi jelentésében a Bizottság e vizsgálati eredmények felhasználásával értékeli a mezőgazdasági kiadásokat érintő fennmaradó hibaarányt.

| 3.46. | A bizottsági iránymutatások az igazoló szervekre hagyják a választást, hogy kísérőként szállnak-e ki a helyszíni vizsgálatokhoz, vagy inkább újra végrehajtják azokat. Az igazoló szervek túlnyomó többsége úgy dönt, hogy nem újravégrehajtás útján, hanem a tagállami ellenőröket elkísérve validálja a vizsgálatok minőségét. Tapasztalatai alapján a Számvevőszék úgy véli, hogy a vizsgálatok minőségét javítaná, ha az igazoló szerveknek rendszeresen újra végre kellene hajtaniuk a korábbi ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

3.46.

A bizottsági iránymutatások az igazoló szervekre hagyják a választást, hogy kísérőként szállnak-e ki a helyszíni vizsgálatokhoz, vagy inkább újra végrehajtják azokat. Az igazoló szervek túlnyomó többsége úgy dönt, hogy nem újravégrehajtás útján, hanem a tagállami ellenőröket elkísérve validálja a vizsgálatok minőségét. Tapasztalatai alapján a Számvevőszék úgy véli, hogy a vizsgálatok minőségét javítaná, ha az igazoló szerveknek rendszeresen újra végre kellene hajtaniuk a korábbi ellenőrzéseket.

| 3.46. | Bár a Bizottság egyetért azzal, hogy ha megfelelő időben végzik el, egy korábbi vizsgálat újbóli végrehajtása jobb értékelést nyújt a helyszíni vizsgálatok minőségéről, az ellenőrzési környezet azonban az igazoló szerv kíséretében lefolytatott ellenőrzések alapján is értékelhető. Egyes esetekben előfordulhat, hogy nem lehet a vizsgálatot megfelelő időben újból elvégezni. Ezek a korlátozások a külső ellenőrök által végzett utólagos ellenőrzések jelentős részét jellemzik. Az ilyen helyzetekben a „kísért” ellenőrzések jó alternatívát jelentenek. Emellett azzal a további előnnyel is járnak, hogy az ellenőrzések halmozásának elkerülésével csökkentik a termelők igazgatási terheit.

  Az igazoló szervek 2010-es pénzügyi évre vonatkozó jelentéseinek elemzése alapján megállapítható, hogy az igazoló szervek összesen körülbelül 3 000 ellenőrzést végeztek. Az igazoló szervek által elvégzett ellenőrzések közül az esetek körülbelül 24 %-ában újra végrehajtották a vizsgálatot, az esetek további körülbelül 45 %-ában „kísért” ellenőrzést folytattak le, míg mindkét megközelítést az esetek 12 %-ában alkalmazták. Az esetek további 19 %-ában az igazoló szervek nem tettek kifejezetten különbséget a két módszer között. |
| --- | --- |

3.46.

Az igazoló szervek 2010-es pénzügyi évre vonatkozó jelentéseinek elemzése alapján megállapítható, hogy az igazoló szervek összesen körülbelül 3 000 ellenőrzést végeztek. Az igazoló szervek által elvégzett ellenőrzések közül az esetek körülbelül 24 %-ában újra végrehajtották a vizsgálatot, az esetek további körülbelül 45 %-ában „kísért” ellenőrzést folytattak le, míg mindkét megközelítést az esetek 12 %-ában alkalmazták. Az esetek további 19 %-ában az igazoló szervek nem tettek kifejezetten különbséget a két módszer között.

| 3.47. | Míg a Számvevőszék által Bulgáriában, Romániában, Görögországban és Hollandiában az EMGA területén újra elvégzett vizsgálatok (37) hiányosságokat mutattak a tagállami vizsgálatok minősége tekintetében, addig az illetékes igazoló szervek jelentése szerint a vizsgálatok minősége jó (38) vagy legalábbis megfelelő volt (39). |
| --- | --- |

3.47.

Míg a Számvevőszék által Bulgáriában, Romániában, Görögországban és Hollandiában az EMGA területén újra elvégzett vizsgálatok (37) hiányosságokat mutattak a tagállami vizsgálatok minősége tekintetében, addig az illetékes igazoló szervek jelentése szerint a vizsgálatok minősége jó (38) vagy legalábbis megfelelő volt (39).

| 3.47. | Bulgária, Románia és Hollandia esetében a kifizető ügynökségek által hibásan elvégzett ellenőrzések pénzügyi hatása nem volt jelentős, így azokat az igazoló szervek a bizottsági iránymutatás alapján helyesen jónak vagy megfelelőnek értékelték.

  Görögország kapcsán az igazoló szervek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó jelentésükben a helyszíni vizsgálatok egyes elemeit gyengének, másikakat megfelelőnek tartottak. |
| --- | --- |

3.47.

Görögország kapcsán az igazoló szervek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó jelentésükben a helyszíni vizsgálatok egyes elemeit gyengének, másikakat megfelelőnek tartottak.

| 3.48. | Az uniós jogszabályok azt is előírják, hogy az igazoló szervek az esetleges összeférhetetlenség elkerülése érdekében működési szempontból legyenek függetlenek a kifizető ügynökségektől. A legtöbb tagállamban az igazoló szerv funkciójával vagy az illető ország számvevőszékét, vagy egy könyvvizsgáló magáncéget, vagy a pénzügyminisztérium belső ellenőrzési osztályát ruházták fel, Hollandiában azonban ezzel a feladattal a mezőgazdasági minisztérium belső ellenőrzési osztályát bízták meg, márpedig az a Számvevőszék véleménye szerint nem tekinthető függetlennek a KAP-ot végrehajtó hatóságoktól. |
| --- | --- |

3.48.

Az uniós jogszabályok azt is előírják, hogy az igazoló szervek az esetleges összeférhetetlenség elkerülése érdekében működési szempontból legyenek függetlenek a kifizető ügynökségektől. A legtöbb tagállamban az igazoló szerv funkciójával vagy az illető ország számvevőszékét, vagy egy könyvvizsgáló magáncéget, vagy a pénzügyminisztérium belső ellenőrzési osztályát ruházták fel, Hollandiában azonban ezzel a feladattal a mezőgazdasági minisztérium belső ellenőrzési osztályát bízták meg, márpedig az a Számvevőszék véleménye szerint nem tekinthető függetlennek a KAP-ot végrehajtó hatóságoktól.

| 3.48. | A Bizottság a holland hatóságokkal együtt nyomon követi ezt a kérdést annak érdekében, hogy működési szempontból megerősítse az igazoló szerv függetlenségét. A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy a Számvevőszék nem tett a függetlenségi kockázat jelentőségére utaló észrevételt. |
| --- | --- |

3.48.

A környezetvédelmi, tengerügyi és halászati, illetve egészségügyi és fogyasztóvédelmi szakpolitikai területek

| 3.49. | A környezetvédelmi, a tenger- és halászati ügyeket, valamint az egészségügyet és a fogyasztóvédelmet a Bizottság külön kontrollrendszerek révén irányítja. A számvevőszéki ellenőrzés a Környezetvédelmi Főigazgatóság belsőkontrollrendszerét vizsgálta. |
| --- | --- |

3.49.

A környezetvédelmi, a tenger- és halászati ügyeket, valamint az egészségügyet és a fogyasztóvédelmet a Bizottság külön kontrollrendszerek révén irányítja. A számvevőszéki ellenőrzés a Környezetvédelmi Főigazgatóság belsőkontrollrendszerét vizsgálta.

A Környezetvédelmi Főigazgatóság belsőkontrollrendszere

| 3.50. | A LIFE+ programból finanszírozott kifizetések közül egy harminc tételből álló véletlenszerű minta tesztelésére került sor. Az ellenőrzés feltárta, hogy egyes fő kontrollmechanizmusok nem voltak megfelelően dokumentálva, ami azzal a kockázattal jár, hogy ezek a kontrollok esetleg nem is működnek. Egyes esetekben az elszámolt költségekre irányuló ellenőrzésekről sem volt megfelelő dokumentáció. |
| --- | --- |

3.50.

A LIFE+ programból finanszírozott kifizetések közül egy harminc tételből álló véletlenszerű minta tesztelésére került sor. Az ellenőrzés feltárta, hogy egyes fő kontrollmechanizmusok nem voltak megfelelően dokumentálva, ami azzal a kockázattal jár, hogy ezek a kontrollok esetleg nem is működnek. Egyes esetekben az elszámolt költségekre irányuló ellenőrzésekről sem volt megfelelő dokumentáció.

| 3.50. | A tranzakciók aláírásával a pénzügyi és műszaki megbízottak elismerik, hogy végrehajtották a feladatkörükbe tartozó ellenőrzéseket. Az ellenőrzések tényét számos hivatalos feljegyzés, e-mail és kézzel írott jegyzet bizonyítja. A Bizottság megbízhatónak tartja saját belső ellenőrzési rendszerét. Néhány kulcsfontosságú ellenőrzés dokumentációját azonban tovább finomítja. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | A 30 tesztelt kifizetés közül három az OECD-nek megítélt támogatásokhoz kapcsolódott. A Környezetvédelmi Főigazgatóság nem ellenőrizte a felmerült költségek bizonylatait, és ezeket a költségeket pusztán a záróbeszámolóban szereplő megnevezésük alapján ítélte támogathatónak. A záróbeszámoló annak megállapításához azonban nem adott elegendő információt, hogy a költségek ténylegesen felmerültek és támogathatóak voltak-e. |
| --- | --- |

3.51.

A 30 tesztelt kifizetés közül három az OECD-nek megítélt támogatásokhoz kapcsolódott. A Környezetvédelmi Főigazgatóság nem ellenőrizte a felmerült költségek bizonylatait, és ezeket a költségeket pusztán a záróbeszámolóban szereplő megnevezésük alapján ítélte támogathatónak. A záróbeszámoló annak megállapításához azonban nem adott elegendő információt, hogy a költségek ténylegesen felmerültek és támogathatóak voltak-e.

| 3.51. | A Bizottság a költségvetési rendelet 53. cikkének d) pontja keretében megvizsgálta az OECD számvitelét, belső ellenőrzését, auditját és közbeszerzési eljárásait, amelyek a nemzetközileg elfogadott standardoknak megfelelő garanciákat biztosítanak. A Bizottság és az OECD közötti 2006-os megállapodás keretében előírt speciális ellenőrzési megállapodásokra tekintettel elfogadhatónak tekintették a záró beszámolót. |
| --- | --- |

3.51.

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KIADOTT VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK MEGBÍZHATÓSÁGA

| 3.52. | A
  3.3. melléklet
  a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési, az Éghajlatpolitikai, a Környezetvédelmi, a Tengerügyi és Halászati, valamint az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóságra kiterjedően összefoglalót ad a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok – elsősorban az éves tevékenységi jelentések és a főigazgatói nyilatkozatok – felülvizsgálatának eredményéről. |
| --- | --- |

3.52.

A
  3.3. melléklet
  a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési, az Éghajlatpolitikai, a Környezetvédelmi, a Tengerügyi és Halászati, valamint az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóságra kiterjedően összefoglalót ad a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok – elsősorban az éves tevékenységi jelentések és a főigazgatói nyilatkozatok – felülvizsgálatának eredményéről.

| 3.52. | A szóban forgó mellékletben a Számvevőszék megállapítja, hogy a Környezetvédelmi Főigazgatóság (DG ENV) bizonyítatlan feltételezések alapján visszavonta fenntartását. A Környezetvédelmi Főigazgatóság állítása szerint értékelése négyévnyi kockázatalapú ellenőrzés vizsgálatára épül, és biztos abban, hogy mindez szilárd alapot jelent a hibaarány kiszámításához és a fenntartás feloldásához. A Bizottság az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság (DG SANCO) esetében sem tartotta szükségesnek fenntartás kibocsátását, mivel a feltárt hibák korrigálása után fennmaradó hibaarány 2 % alatti volt.

  A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) elállt egy fenntartástól, annak ellenére, hogy a tagállam nem fogadta el maradéktalanul a korrekciót, mivel a program lezárása éppen folyamatban van, és a szükséges (teljes) pénzügyi korrekciót a Bizottság végzi el a lezárás keretében. E körülmények között a Halászati Főigazgatóság helyesebbnek tartotta, hogy a továbbiakban nem él a fenntartással.


  A körülményeket gondosan mérlegelő és a kockázatokat értékelő vezetői döntések ezek, amelyek a legmegbízhatóbb alapjául szolgálnak a megbízhatósági nyilatkozatnak. |
| --- | --- |

3.52.

A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) elállt egy fenntartástól, annak ellenére, hogy a tagállam nem fogadta el maradéktalanul a korrekciót, mivel a program lezárása éppen folyamatban van, és a szükséges (teljes) pénzügyi korrekciót a Bizottság végzi el a lezárás keretében. E körülmények között a Halászati Főigazgatóság helyesebbnek tartotta, hogy a továbbiakban nem él a fenntartással.

A körülményeket gondosan mérlegelő és a kockázatokat értékelő vezetői döntések ezek, amelyek a legmegbízhatóbb alapjául szolgálnak a megbízhatósági nyilatkozatnak.

| 3.53. | A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2009. évi éves tevékenységi jelentése fenntartást tartalmaz a 2. prioritási tengely (a környezet és a vidék fejlesztése) keretében hozott vidékfejlesztési intézkedésekkel kapcsolatban. A főigazgató nem ítélte szükségesnek, hogy ezt a fenntartást a 2010. évi éves tevékenységi jelentésbe is átvezesse. A Számvevőszék szerint a fenntartás feloldása nem volt indokolt (lásd:
  3.3. melléklet
  ). |
| --- | --- |

3.53.

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2009. évi éves tevékenységi jelentése fenntartást tartalmaz a 2. prioritási tengely (a környezet és a vidék fejlesztése) keretében hozott vidékfejlesztési intézkedésekkel kapcsolatban. A főigazgató nem ítélte szükségesnek, hogy ezt a fenntartást a 2010. évi éves tevékenységi jelentésbe is átvezesse. A Számvevőszék szerint a fenntartás feloldása nem volt indokolt (lásd:
  3.3. melléklet
  ).

| 3.53. | A Mezőgazdasági Főigazgatóság 2008. és 2009. évi éves tevékenységi jelentésében a 2. prioritási tengely keretében hozott vidékfejlesztési intézkedések kiadásaival kapcsolatos fenntartás indokolt volt, mivel ezen intézkedések esetében a tagállami ellenőrzési statisztikák a Számvevőszék által jelenleg alkalmazott 2 %-os lényegességi küszöbnél jóval magasabb hibaarányt mutattak, ami miatt viszont a vidékfejlesztés teljes kiadásában – a Bizottság fenntartásokra vonatkozó állandó iránymutatásai szerint a hibák lényegességére vonatkozó értékelésnek ugyanis ez képezi az alapját – mutatkozó hibaarány is 2 % feletti volt.

  A Bizottság és a tagállamok közös erőfeszítéseinek eredményeképpen 2010-ben jelentősen javult a fenti ellenőrzési statisztikák színvonala és megbízhatósága, valamint a feltárt és bejelentett hibák számszerűsítésének aránya. E javítások révén a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság a vidékfejlesztés egészére nézve ma már sokkal pontosabban tudja kiszámítani a fennmaradó hibaarányt, mint a korábbi években, amikor még nem rendelkezett kellő bizonyossággal arról, hogy a tagállamok kellő következetességgel járnak-e el statisztikáik elkészítése során, hiszen ma már az EMGA-kiadásoknál használt módszertant alkalmazzák. E megközelítés alapján a vidékfejlesztés egészére nézve a fennmaradó hibaarány nem érte el a 2 %-os lényegességi küszöböt
   (40).

  Sőt, mára befejeződött a korábbi évek fenntartásaiban meghatározott cselekvési terv végrehajtása is, és a bejelentett hibaarányok – néhány kivételtől eltekintve – elfogadhatóak. A hibaarány további csökkentése csak a helyszíni vizsgálatok számának növelésével lett volna elérhető, ami nem lenne költséghatékony.


  Végezetül, ami a 2. tengely keretébe tartozó bulgáriai és romániai intézkedések magas hibaarányát illeti: e két tagállam szóban forgó kiadásait az IIER-re vonatkozó fenntartásokban tárgyalták. Hasonlóképpen, az IIER-jében jelentkező komoly hiányosságok miatt Portugáliára nézve megfogalmazott új fenntartás is a 2. tengely keretébe tartozó kiadásokra vonatkozik. |
| --- | --- |

3.53.

A Bizottság és a tagállamok közös erőfeszítéseinek eredményeképpen 2010-ben jelentősen javult a fenti ellenőrzési statisztikák színvonala és megbízhatósága, valamint a feltárt és bejelentett hibák számszerűsítésének aránya. E javítások révén a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság a vidékfejlesztés egészére nézve ma már sokkal pontosabban tudja kiszámítani a fennmaradó hibaarányt, mint a korábbi években, amikor még nem rendelkezett kellő bizonyossággal arról, hogy a tagállamok kellő következetességgel járnak-e el statisztikáik elkészítése során, hiszen ma már az EMGA-kiadásoknál használt módszertant alkalmazzák. E megközelítés alapján a vidékfejlesztés egészére nézve a fennmaradó hibaarány nem érte el a 2 %-os lényegességi küszöböt
   (40).

Sőt, mára befejeződött a korábbi évek fenntartásaiban meghatározott cselekvési terv végrehajtása is, és a bejelentett hibaarányok – néhány kivételtől eltekintve – elfogadhatóak. A hibaarány további csökkentése csak a helyszíni vizsgálatok számának növelésével lett volna elérhető, ami nem lenne költséghatékony.

Végezetül, ami a 2. tengely keretébe tartozó bulgáriai és romániai intézkedések magas hibaarányát illeti: e két tagállam szóban forgó kiadásait az IIER-re vonatkozó fenntartásokban tárgyalták. Hasonlóképpen, az IIER-jében jelentkező komoly hiányosságok miatt Portugáliára nézve megfogalmazott új fenntartás is a 2. tengely keretébe tartozó kiadásokra vonatkozik.

| 3.54. | Csakúgy mint 2009-ben, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság továbbra is úgy véli, hogy a tagállami ellenőrök által a véletlenszerűen kiválasztott helyszíni vizsgálatok során észlelt rendellenességek az egész támogatási rendszerre nézve megfelelően tükrözik a fennmaradó hibaarányt. A Számvevőszék fenntartja a 2009-es éves jelentésében megfogalmazott észrevételét, amely szerint nem támogatja ezt a megközelítést, mivel azzal kapcsolatban a következő hiányosságok merülnek fel:






  — | olyan vizsgálatokon alapul, amelyekről számos kifizető ügynökség esetében mind a Bizottság saját ellenőrzései, mind a számvevőszéki ellenőrzések kimutatták, hogy nem megfelelő minőségűek, |
| --- | --- | --- |

3.54.

Csakúgy mint 2009-ben, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság továbbra is úgy véli, hogy a tagállami ellenőrök által a véletlenszerűen kiválasztott helyszíni vizsgálatok során észlelt rendellenességek az egész támogatási rendszerre nézve megfelelően tükrözik a fennmaradó hibaarányt. A Számvevőszék fenntartja a 2009-es éves jelentésében megfogalmazott észrevételét, amely szerint nem támogatja ezt a megközelítést, mivel azzal kapcsolatban a következő hiányosságok merülnek fel:

—

olyan vizsgálatokon alapul, amelyekről számos kifizető ügynökség esetében mind a Bizottság saját ellenőrzései, mind a számvevőszéki ellenőrzések kimutatták, hogy nem megfelelő minőségűek,

| — | olyan statisztikákon alapul, amelyekről a Bizottság megállapította, hogy nem megfelelően állították össze őket, |
| --- | --- |

—

olyan statisztikákon alapul, amelyekről a Bizottság megállapította, hogy nem megfelelően állították össze őket,

| — | nem teljes körű, mivel nem veszi figyelembe a hiányosnak bizonyult kérelmek adminisztratív kezelése során előforduló fennmaradó hibákat. |
| --- | --- |

—

nem teljes körű, mivel nem veszi figyelembe a hiányosnak bizonyult kérelmek adminisztratív kezelése során előforduló fennmaradó hibákat.

| 3.54. | A tagállamok ellenőrzési statisztikáit jelentős mértékben az igazoló szervek ellenőrzik és hitelesítik, ahogy azt a Számvevőszék 2005. évi éves jelentésében lehetőségként ajánlotta, és e munka eredményeit a Mezőgazdasági Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében teszik közzé.

  A Mezőgazdasági Főigazgatóság a hibaarányokban biztonsági ráhagyásként 25 %-os növelést alkalmazott (ami véleménye szerint bőven elegendő a Számvevőszék által említett kockázatok fedezésére) annak érdekében, hogy ily módon kezelje az említett ellenőrzési statisztikákban szereplő hibaarányok – adatbázisbeli pontatlanságokból vagy a rendellenességek hiányos nyomon követéséből adódó – esetleges alulértékeltségének kockázatát. A fennmaradó hibaarány a közvetlen támogatások, a piaci intervenció és a vidékfejlesztési intézkedések kiadásai tekintetében még a növelés ellenére is jóval 2 % alatti.


  Ezen túlmenően a Számvevőszék által végzett saját ellenőrzések az első pillér tekintetében és különösen az IIER szerinti közvetlen kifizetések esetében alátámasztják azt, hogy a hibaarány jóval a 2 %-os lényegességi küszöb alatti, ami pedig igazolja az ellenőrzési statisztikák eredményeit, és arra utal, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményesen működnek. |
| --- | --- |

3.54.

A Mezőgazdasági Főigazgatóság a hibaarányokban biztonsági ráhagyásként 25 %-os növelést alkalmazott (ami véleménye szerint bőven elegendő a Számvevőszék által említett kockázatok fedezésére) annak érdekében, hogy ily módon kezelje az említett ellenőrzési statisztikákban szereplő hibaarányok – adatbázisbeli pontatlanságokból vagy a rendellenességek hiányos nyomon követéséből adódó – esetleges alulértékeltségének kockázatát. A fennmaradó hibaarány a közvetlen támogatások, a piaci intervenció és a vidékfejlesztési intézkedések kiadásai tekintetében még a növelés ellenére is jóval 2 % alatti.

Ezen túlmenően a Számvevőszék által végzett saját ellenőrzések az első pillér tekintetében és különösen az IIER szerinti közvetlen kifizetések esetében alátámasztják azt, hogy a hibaarány jóval a 2 %-os lényegességi küszöb alatti, ami pedig igazolja az ellenőrzési statisztikák eredményeit, és arra utal, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményesen működnek.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetések

| 3.55. | A Számvevőszék ellenőrzési munkája alapján megállapítja, hogy a mezőgazdaság és természeti erőforrások 2010. december 31-én végződött évre vonatkozó kifizetéseit lényeges hibaszint jellemezte. Az IIER alá tartozó közvetlen kifizetések ugyanakkor mentesek voltak a lényeges hibáktól. |
| --- | --- |

3.55.

A Számvevőszék ellenőrzési munkája alapján megállapítja, hogy a mezőgazdaság és természeti erőforrások 2010. december 31-én végződött évre vonatkozó kifizetéseit lényeges hibaszint jellemezte. Az IIER alá tartozó közvetlen kifizetések ugyanakkor mentesek voltak a lényeges hibáktól.

| 3.55. | A Számvevőszék mezőgazdaságra és természeti erőforrásokra vonatkozó következtetése megerősíti azon pozitív tendenciát, hogy az elmúlt évek során a legvalószínűbb hibaarány a 2 %-os lényegességi küszöb környékén alakult. A Bizottság emellett megjegyzi, hogy a 2010-ben ezen fejezet teljes kiadásának 77 %-át kitevő EMGA-kiadás tekintetében jóval a lényegességi küszöb alatti a legvalószínűbb hibaarány, ami még alacsonyabb az IIER szerinti közvetlen kifizetések esetében.

  Ezenkívül a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás megfelelő védelmet nyújt az uniós költségvetésre nézve fennálló kockázattal szemben. |
| --- | --- |

3.55.

Ezenkívül a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás megfelelő védelmet nyújt az uniós költségvetésre nézve fennálló kockázattal szemben.

| 3.56. | A Számvevőszék az elvégzett ellenőrzések alapján megállapítja, hogy a Mezőgazdaság és természeti erőforrások felügyeleti és kontrollrendszerei csak részben voltak eredményesek a kifizetések szabályszerűségének biztosítása terén. |
| --- | --- |

3.56.

A Számvevőszék az elvégzett ellenőrzések alapján megállapítja, hogy a Mezőgazdaság és természeti erőforrások felügyeleti és kontrollrendszerei csak részben voltak eredményesek a kifizetések szabályszerűségének biztosítása terén.

| 3.56. | A Bizottság úgy véli, hogy az IIER, mint ellenőrzési rendszer általában véve eredményesen korlátozza a hibák és a szabálytalan kiadások kockázatát.

  A vidékfejlesztést illetően a Bizottság úgy tekinti, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek folyamatos javuláson mennek át, és ennek eredményeképpen a területen csökkenőben van a hibaarány. |
| --- | --- |

3.56.

A vidékfejlesztést illetően a Bizottság úgy tekinti, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek folyamatos javuláson mennek át, és ennek eredményeképpen a területen csökkenőben van a hibaarány.

Ajánlások

| 3.57. | A korábbi éves jelentésekben (2008 és 2009) megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  3.4. melléklet
  mutatja be. A Számvevőszék az alábbiakat emeli ki: |
| --- | --- |

3.57.

A korábbi éves jelentésekben (2008 és 2009) megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  3.4. melléklet
  mutatja be. A Számvevőszék az alábbiakat emeli ki:

3.57.

| — | a Bizottság komoly kiigazító intézkedéseket tett a vidékfejlesztési intézkedések egyszerűsítése, illetve a MePAR-ban nyilvántartott adatok megbízhatósága és teljes körűsége terén, |
| --- | --- |

—

a Bizottság komoly kiigazító intézkedéseket tett a vidékfejlesztési intézkedések egyszerűsítése, illetve a MePAR-ban nyilvántartott adatok megbízhatósága és teljes körűsége terén,

| — | az elmúlt négy év során a Bizottság és a tagállamok végrehajtottak egy olyan cselekvési tervet, amely az agrár-környezetvédelmi intézkedések megfelelőbb ellenőrizhetőségét kívánta biztosítani. Ennek folytán csökkent a hibaarány. A jelenlegi programozási időszakban végrehajtottak egyszerűsítésre irányuló kezdeményezéseket, amit a 2013 utáni KAP-ra vonatkozó reform keretében a jövőben is folytatni fognak. Mindazonáltal nyilvánvaló, hogy megfelelő egyensúlyt kell találni a szakpolitikai célkitűzések, az igazgatási költségek és a hibák kockázata között.

  A 2010-es igénylési évtől a tagállamok kötelesek lesznek minőségileg értékelni MePAR-jukat. 2010 volt ugyan az első ilyen év, azonban hasznos volt a tagállamok számára a figyelmet igénylő területek azonosításában. |
| --- | --- |

—

A 2010-es igénylési évtől a tagállamok kötelesek lesznek minőségileg értékelni MePAR-jukat. 2010 volt ugyan az első ilyen év, azonban hasznos volt a tagállamok számára a figyelmet igénylő területek azonosításában.

| — | annak eldöntését, hogy szülessen-e ajánlás a legelőkre vonatkozó uniós szintű éves fenntartási minimumkövetelmények meghatározásáról, illetve arról, hogy ne kaphassanak uniós közvetlen támogatást olyan igénylők, akik sem mezőgazdasági tevékenységet nem folytattak földterületükön, sem annak helyes mezőgazdasági és környezeti állapotát nem tartották fenn, az új tanácsi rendelet a tagállamok hatáskörébe utalta. |
| --- | --- |

—

annak eldöntését, hogy szülessen-e ajánlás a legelőkre vonatkozó uniós szintű éves fenntartási minimumkövetelmények meghatározásáról, illetve arról, hogy ne kaphassanak uniós közvetlen támogatást olyan igénylők, akik sem mezőgazdasági tevékenységet nem folytattak földterületükön, sem annak helyes mezőgazdasági és környezeti állapotát nem tartották fenn, az új tanácsi rendelet a tagállamok hatáskörébe utalta.

| — | a jelenlegi rendszer közös jogi keretet biztosít, amelyen belül a tagállamok felelősek a jó mezőgazdasági és környezeti állapot fenntartására vonatkozó kritériumok meghatározásáért. Ez lehetővé teszi az Unióban a mezőgazdasági területek és hagyományok sokféleségének figyelembevételét.

  A mezőgazdasági termelő meghatározásának Számvevőszék által említett kérdésével az állapotfelmérés keretében foglalkoztunk, lehetőséget biztosítva a tagállamoknak, hogy kizárják a közvetlen kifizetési rendszerekből azokat a természetes vagy jogi személyeket, akik, illetve amelyek elsődleges üzleti tevékenysége nem mezőgazdasági tevékenység, vagy akik, illetve amelyek mezőgazdasági tevékenysége elenyésző (a 73/2009/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése).


  A támogatás aktív termelőkre irányításának további vizsgálata a „KAP jövője 2020-ig” című bizottsági közlemény szerint a 2013 utáni KAP keretében kerül majd sor, szem előtt tartva az összetett ellenőrzési rendszert eredményező, bonyolult szabályok elkerülésének szükségességét, mivel az ilyen rendszer végrehajtása költséges lenne és ellentétben állna a Bizottság egyszerűsítési törekvéseivel. |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági termelő meghatározásának Számvevőszék által említett kérdésével az állapotfelmérés keretében foglalkoztunk, lehetőséget biztosítva a tagállamoknak, hogy kizárják a közvetlen kifizetési rendszerekből azokat a természetes vagy jogi személyeket, akik, illetve amelyek elsődleges üzleti tevékenysége nem mezőgazdasági tevékenység, vagy akik, illetve amelyek mezőgazdasági tevékenysége elenyésző (a 73/2009/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése).

A támogatás aktív termelőkre irányításának további vizsgálata a „KAP jövője 2020-ig” című bizottsági közlemény szerint a 2013 utáni KAP keretében kerül majd sor, szem előtt tartva az összetett ellenőrzési rendszert eredményező, bonyolult szabályok elkerülésének szükségességét, mivel az ilyen rendszer végrehajtása költséges lenne és ellentétben állna a Bizottság egyszerűsítési törekvéseivel.

| 3.58. | A jelen vizsgálat, valamint a 2010-es megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság tegyen megfelelő lépéseket az alábbiak érdekében: |
| --- | --- |

3.58.

A jelen vizsgálat, valamint a 2010-es megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság tegyen megfelelő lépéseket az alábbiak érdekében:

3.58.

| a) | legyen kötelező az ortofotók használata, és a MePAR-t friss felvételekkel tegyék naprakésszé (lásd: 3.31. bekezdés); |
| --- | --- |

a)

legyen kötelező az ortofotók használata, és a MePAR-t friss felvételekkel tegyék naprakésszé (lásd: 3.31. bekezdés);

| a) | A MePAR rendszeres frissítésének kérdését a MePAR nemrégiben bevezetett kötelező minőségértékelésében veszik figyelembe. A 2013 utáni KAP-ra vonatkozó reform keretében fontolóra veszik az ortokorrigált légi felvételek kötelező használatát. |
| --- | --- |

a)

| b) | ahol a kontrollrendszerek és az IIER-adatbázisok hiányosságaira derült fény, ott a kifizető ügynökségek orvosolják a feltárt hiányosságokat (lásd: 3.23–3.25. bekezdés); |
| --- | --- |

b)

ahol a kontrollrendszerek és az IIER-adatbázisok hiányosságaira derült fény, ott a kifizető ügynökségek orvosolják a feltárt hiányosságokat (lásd: 3.23–3.25. bekezdés);

| b) | A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben a felügyeleti és kontrollrendszerek folyamatos javításán dolgozik. A Bizottság a rendes ellenőrzések keretében tesz erre vonatkozóan ajánlásokat, a súlyos problémákkal küszködő tagállamoknak pedig cselekvési terveket kell kidolgozniuk, illetve végrehajtaniuk. A Bizottság sikeresnek tartja ezeket a terveket.

  Emellett a 2010-es igénylési évtől a tagállamok kötelesek lesznek minőségileg értékelni MePAR-jukat. 2010 volt ugyan az első ilyen év, azonban hasznos volt a tagállamok számára a figyelmet igénylő területek azonosításában.


  A további hiányosságokat az EU pénzügyi érdekeinek védelme céljával a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében követik nyomon. |
| --- | --- |

b)

Emellett a 2010-es igénylési évtől a tagállamok kötelesek lesznek minőségileg értékelni MePAR-jukat. 2010 volt ugyan az első ilyen év, azonban hasznos volt a tagállamok számára a figyelmet igénylő területek azonosításában.

A további hiányosságokat az EU pénzügyi érdekeinek védelme céljával a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében követik nyomon.

| c) | a helyszíni vizsgálatok minősége legyen elégséges a támogatható terület megbízható meghatározásához (lásd: 3.38. és 3.39. bekezdés); |
| --- | --- |

c)

a helyszíni vizsgálatok minősége legyen elégséges a támogatható terület megbízható meghatározásához (lásd: 3.38. és 3.39. bekezdés);

| c) | Azon esetekben, ahol a Bizottság ilyen hiányosságokra akad, ajánlásokat tesz a tagállamnak a korrigálásra, valamint az EU pénzügyi érdekeinek védelme céljával a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében pénzügyi korrekciókat ró ki. |
| --- | --- |

c)

| d) | az igazoló szervek megfelelően ellenőrizzék a vizsgálatok minőségét, illetve számoljanak be arról (lásd: 3.46. és 3.47. bekezdés). |
| --- | --- |

d)

az igazoló szervek megfelelően ellenőrizzék a vizsgálatok minőségét, illetve számoljanak be arról (lásd: 3.46. és 3.47. bekezdés).

| d) | Az igazoló szervek által végzett helyszíni vizsgálatokat illetően a Bizottság megfelelőnek tartja azok átfogó struktúráját és jelentéstételi követelményeit (lásd még a 3.46. és 3.47. bekezdésre adott választ). Következésképpen a 2011-es pénzügyi év kapcsán nem tervezett az igazoló szervekre vonatkozó bizottsági iránymutatások módosítása. A Bizottság természetesen a jövőben is felügyeli az igazoló szervek munkájának minőségét. |
| --- | --- |

d)

| 3.59. | A vidékfejlesztés területén a Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság és a tagállamok elsősorban a nem az IIER alá tartozó intézkedések kapcsán elvégzett ellenőrzések eredményességének javítása révén orvosolják a feltárt hiányosságokat. |
| --- | --- |

3.59.

A vidékfejlesztés területén a Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság és a tagállamok elsősorban a nem az IIER alá tartozó intézkedések kapcsán elvégzett ellenőrzések eredményességének javítása révén orvosolják a feltárt hiányosságokat.

| 3.59. | A Bizottság úgy tartja, hogy jelentős előrelépést tett a vidékfejlesztési irányítási és kontrollrendszerek javítása terén, amit megerősít a hibaarány folyamatosan csökkenő tendenciája, különösen az IIER-keretén kívül eső intézkedések esetében, ahol is a tagállamok ellenőrzési statisztikái szerint a 2010. évi hibaarány jóval a 2 %-os lényegességi küszöb alatt volt. |
| --- | --- |

3.59.

| 3.60. | Végül a Bizottságnak és a tagállamoknak eredményes intézkedéseket kell bevezetniük a környezetvédelem, halászat, egészségügy és fogyasztóvédelem szakpolitikai területein feltárt problémák megoldására. |
| --- | --- |

3.60.

Végül a Bizottságnak és a tagállamoknak eredményes intézkedéseket kell bevezetniük a környezetvédelem, halászat, egészségügy és fogyasztóvédelem szakpolitikai területein feltárt problémák megoldására.

| 3.60. | A Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék által azonosított hibákat, hogy megállapítsa, hogy azok rendszerszintű hiányosságokra vezethetőek-e vissza, és amennyiben igen, intézkedéseket hoz azok kezelésére. Emellett új kiadási programok előterjesztésekor a Bizottság – a megfelelő szintű ellenőrzés biztosítása mellett – a szabályok egyszerűsítésére fog törekedni. A cél az, hogy uniós pénzügyi támogatás igénylésére ösztönözzék a potenciális kedvezményezetteket, valamint csökkenjen a hibák száma, illetve a kedvezményezettek, a Bizottság és a tagállamok igazgatási terhe. A tagállamoknak a megosztott irányítás keretében biztosítaniuk kell, hogy a hibaarányok csökkentése érdekében a nemzeti támogathatósági szabályok ellenőrzése egyszerű, világos és eredményes legyen. |
| --- | --- |

3.60.

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikke.

(2)  A 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet a közös agrárpolitika finanszírozásáról (HL L 209., 2005.8.11., 1. o.).

(3)  Egyes olyan intézkedések kivételével, mint a promóciós intézkedések vagy az iskolagyümölcs-program: ezek társfinanszírozottak.

(4)  Az egyes termelők jogosultságainak számát és értékét a nemzeti hatóságok az uniós szabályozásban előírt valamelyik modell alapján számították ki. A történeti modell szerint az egyes termelők aszerint kapnak jogosultságokat, hogy átlagosan milyen összegű támogatást kaptak, illetve mekkora földterületet műveltek meg a 2000–2002-es referencia-időszakban. A regionális modell szerint egy régióban minden támogatási jogosultságnak egyforma az átalányértéke, és a termelő az első kérelmi évben bejelentett minden támogatható hektárja után kap jogosultságot. A hibrid modell a történeti elemet az átalányösszeg alkalmazásával ötvözi, és ha a modell dinamikus, akkor a történeti elem évről évre csökken egészen addig, amíg a rendszer túlnyomóan átalányösszeg-alapúvá nem válik.

(5)  Bulgária, Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország, Románia és Szlovákia.

(6)  Ebbe az összegbe beleértendők a korábbi programozási időszak, valamint az előcsatlakozási eszközök kiadásai is.

(7)  A 73/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 30., 2009.1.31., 16. o.).

(8)  Míg az 73/2009/EK rendelet III. mellékletében felsorolt HMKÁ-normák minden tagállamban alkalmazandóak, addig a rendelet II. mellékletében felsorolt jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK) csak az EU-15 területén kötelezőek. Az EU-10 számára ezek 2009 és 2013 között, az EU-2 számára pedig 2012 és 2014 között lépnek életbe.

(9)  A 796/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 141., 2004.4.30., 18. o.) 66. és 67. cikke értelmében az alkalmazott csökkentés mértéke be nem tartott JFGK- vagy HMKÁ-követelményenként 1 % és 5 % között változik, ha az ok gondatlanság, ám szándékos be nem tartás a támogatásból való teljes kizárást vonhat maga után.

(10)  Lásd: a 73/2009/EK rendelet 1. cikke és 2. cikkének a) és c) pontja.

(11)  A kifizető ügynökségek száma: a 2010-es pénzügyi év kezdetén 82, a 2010-es pénzügyi év végén pedig 81 (Forrás: A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentése, 32. oldal).

(12)  A 614/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 149., 2007.6.9., 1. o.).

(13)  A Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE) helyébe az új (2007–2013-as) programozási időszakra az Európai Halászati Alap lépett – 1198/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 223., 2006.8.15., 1. o.).

(14)  Az összegbe tartoznak korábbi programozási időszakok kiadásai is, elsősorban a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszközre nézve.

(15)  Ezeket globális előirányzat-átcsoportosítás keretében más programokhoz csoportosították át.

(16)  A becsült hibaarányt úgy számítottuk ki, hogy a holland, illetve cseh tranzakciókból vett minták eredményeit aszerint súlyoztuk, mekkora volt Hollandiában, illetve a Cseh Köztársaságban a KAP-kifizetések aránya.

(17)  A Számvevőszék a becsült hibaarányt statisztikailag reprezentatív minta alapján számítja ki. Az itt feltüntetett szám a legjobb becslés („a legvalószínűbb hibaarány”) eredménye. A Számvevőszék 95 %-os konfidenciaszinttel állíthatja, hogy az alapsokaságban a hibaarány 0,8 % és 3,8 % (vagyis az alsó és a felső hibahatár) között van.

(18)  A Számvevőszék jelenlegi gyakorlata alapján ezek az előlegfizetések nem tartoztak a minta alapsokaságába. Ezek a kifizetések – noha szabálytalanok – nincsenek hatással arra, hogy a végső kedvezményezetteknek a helyes összeget folyósítják-e.

(19)  Ez az összeg a 9 894 tonna összmennyiségű intervenciós vaj ellenében a tagállamnak kifizetett összesen 21,6 millió eurós összeg egy része.

(20)  Az ajánlattevőknek az intervenciós készletekből származó vajért cserébe kellett valamely termék szállítását vállalniuk.

(21)  Az 1111/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 306., 2009.11.20., 5. o.) 5. cikkének (2) bekezdése.

(22)  Az 1111/2009/EK rendelet (7) preambulumbekezdése.

(23)  A 9 894 tonna vaj szállítására az uniós költségvetésből fizetett teljes összeg 0,9 millió euro volt.

(24)  A Számvevőszék már a rászorulóknak nyújtott uniós élelmiszersegély-programról szóló 6/2009. sz. különjelentésében is úgy vélte, hogy nem tanácsos intervenciós készletekkel árucserét folytatni, mert ez nem mindig szavatolja az átláthatóságot és nem mindig költséghatékony, s ezért e gyakorlat megszüntetését javasolta.

(25)  A 73/2009/EK rendelet és az 1122/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 316., 2009.12.2., 65. o.).

(26)  A 2006. december 7-i 1975/2006/EK bizottsági rendelet a vidékfejlesztési támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési eljárások, valamint a kölcsönös megfeleltetés végrehajtása tekintetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 368., 2006.12.23., 74. o.).

(27)  Az 1975/2006/EK rendelet 11. cikke és a 796/2004/EK rendelet 24. cikke.

(28)  A 73/2009/EK rendelet 17. cikke értelmében a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszert térképek és telekkönyvi dokumentumok, vagy más térképészeti források alapján kell létrehozni. Ennek során a számítógépes térinformatikai rendszereknél alkalmazott technológiákat kell alkalmazni, ideértve elsősorban az egységes szabványok alapján történő légi vagy műholdas ortokorrigált digitális felvételezést, amely legalább 1:10 000 léptékű térképészeti pontosságot biztosít.

(29)  Az 1120/2009/EK bizottsági rendelet 2. cikke értelmében (HL L 316., 2009.12.2., 1. o.) állandó legelőnek minősül a gyep vagy más egynyári takarmánynövény természetes vagy műveléses termesztésére használt földterület. Eszerint az olyan nem fűtakaró, illetve nem lágyszárú növénytakaró által fedett földterületek, mint az erdők, sziklások, tavak és utak, nem tekinthetők állandó legelőnek, és ekképpen a 73/2009/EK rendelet 34. cikkének (2) bekezdése, illetve 2. cikkének h) bekezdése értelmében a támogatható földterületek közül törlendőek.

(30)  Hollandiát illetően ennek a mulasztásnak csak korlátozott hatása volt, és a holland hatóságok a 2010-es igénylési évre meg is tették a megfelelő korrekciós intézkedéseket.

(31)  A 2007–2013-as programozási időszak vidékfejlesztési intézkedéseit illetően az adminisztratív ellenőrzésekre vonatkozó részletes előírásokat az 1975/2006/EK rendelet határozza meg.

(32)  Az 1975/2006/EK rendelet II. címe fejti ki.

(33)  Az 1975/2006/EK rendelet 12. cikke és az 1122/2009/EK rendelet 30. cikke.

(34)  8/2011. sz. különjelentés.

(35)  Havonta az EMGA, negyedévente az EMVA esetében.

(36)  7/2010. sz. különjelentés.

(37)  Lásd: 3.4. példa.

(38)  Görögországban és Hollandiában.

(39)  Bulgáriában és Romániában.

(40)  A számítás alapjául a Ciprus és Portugália kivételével valamennyi tagállam által benyújtott információ szolgál. Ciprus és Portugália ugyanis nem tudott megfelelni a pénzügyileg jelentős agrár-környezetvédelmi intézkedésekre vonatkozó új beszámolási standardoknak. Ha a szóban forgó két tagállam hibaaránya magasabb is lenne az átlagnál, a vidékfejlesztés egészére nézve fennmaradó hibaarány viszont nagy valószínűséggel így sem emelkedne a 2 %-os lényegességi küszöb fölé.

(41)  Az intézmények igazgatási kiadásainak ellenőrzéséről a 7. fejezet számol be.

Forrás: az Európai Unió 2010-es éves beszámolója.

3.1. MELLÉKLET

TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – MEZŐGAZDASÁG

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EMGA | Vidékfejlesztés | Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi, Környezetvédelmi, Tengerügyi és Halászati Főig. | Összesen |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE (1) |
| Összes tranzakció (ebből): | 146 | 80 | 12 | 238 | 241 | 204 | 196 |
| Előlegek | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Közbenső/zárókifizetések | 146 | 80 | 12 | 238 | 241 | 204 | 196 |
| A TESZTELÉS EREDMÉNYEI (1)
   (2)
   (3) |
| A tesztelt tranzakciókon belül azok aránya, amelyek: |
| Mentesek a hibáktól | 73 % | (107) | 50 % | (40) | 33 % | (4) | 63 % | (151) | 73 % | 68 % | 69 % |
| Egy vagy több hibát tartalmaztak | 27 % | (39) | 50 % | (40) | 67 % | (8) | 37 % | (87) | 27 % | 32 % | 31 % |
| A hibák által érintett tranzakciók elemzése |
| A kiadás típusa szerinti elemzés |
| Előlegek | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | 0 % | 0 % |
| Közbenső/zárókifizetések | 100 % | (39) | 100 % | (40) | 100 % | (8) | 100 % | (87) | 100 % | 100 % | 100 % |
| Hibatípus szerinti elemzés |
| Nem számszerűsíthető hibák: | 26 % | (10) | 48 % | (19) | 50 % | (4) | 38 % | (33) | 36 % | 32 % | 36 % |
| Számszerűsíthető hibák: | 74 % | (29) | 52 % | (21) | 50 % | (4) | 62 % | (54) | 64 % | 68 % | 64 % |
| Támogathatóság | 3 % | (1) | 48 % | (10) | 100 % | (4) | 28 % | (15) | 17 % | 20 % | 36 % |
| Megalapozottság | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 2 % | 3 % |
| Pontosság | 97 % | (28) | 52 % | (11) | 0 % | (0) | 72 % | (39) | 81 % | 78 % | 61 % |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA (4) |
| A legvalószínűbb hibaarány | 2,3 % | | | |
| Alsó hibahatár | 0,8 % | | | |
| Felső hibahatár | 3,8 % | | | |

2010

2009

2008

2007

EMGA

Vidékfejlesztés

Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi, Környezetvédelmi, Tengerügyi és Halászati Főig.

Összesen

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE (1)

Összes tranzakció (ebből):

146

80

12

238

241

204

196

Előlegek

0

0

0

0

0

0

0

Közbenső/zárókifizetések

146

80

12

238

241

204

196

A TESZTELÉS EREDMÉNYEI (1)
   (2)
   (3)

A tesztelt tranzakciókon belül azok aránya, amelyek:

Mentesek a hibáktól

73 %

(107)

50 %

(40)

33 %

(4)

63 %

(151)

73 %

68 %

69 %

Egy vagy több hibát tartalmaztak

27 %

(39)

50 %

(40)

67 %

(8)

37 %

(87)

27 %

32 %

31 %

A hibák által érintett tranzakciók elemzése

A kiadás típusa szerinti elemzés

Előlegek

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

0 %

0 %

Közbenső/zárókifizetések

100 %

(39)

100 %

(40)

100 %

(8)

100 %

(87)

100 %

100 %

100 %

Hibatípus szerinti elemzés

Nem számszerűsíthető hibák:

26 %

(10)

48 %

(19)

50 %

(4)

38 %

(33)

36 %

32 %

36 %

Számszerűsíthető hibák:

74 %

(29)

52 %

(21)

50 %

(4)

62 %

(54)

64 %

68 %

64 %

Támogathatóság

3 %

(1)

48 %

(10)

100 %

(4)

28 %

(15)

17 %

20 %

36 %

Megalapozottság

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

2 %

3 %

Pontosság

97 %

(28)

52 %

(11)

0 %

(0)

72 %

(39)

81 %

78 %

61 %

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA (4)

A legvalószínűbb hibaarány

2,3 %

Alsó hibahatár

0,8 %

Felső hibahatár

3,8 %

---

(1)  A táblázatnak ezek a részei csak a 3.16. bekezdés első francia bekezdésében említett mintára vonatkoznak, az összehangolt ellenőrzések keretében vizsgált tranzakciókra nem.

(2)  Hogy jobb betekintést nyerjünk a szakpolitika-csoport eltérő kockázati profilú területeire, a mintát szegmensekre osztottuk fel.

(3)  A zárójelben szereplő számok a tranzakciók tényleges számát jelölik.

(4)  Az összehangolt ellenőrzések keretében vizsgált tranzakciók vizsgálati eredményeit figyelembe vettük a hibaarány kiszámításánál.

3.2. MELLÉKLET

A RENDSZEREK VIZSGÁLATÁNAK EREDMÉNYEI – MEZŐGAZDASÁG ÉS TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

3.2.1.   A kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszerek (IIER) értékelése – EMGA

| Érintett tagállam


  (kifizető ügynökség) | Támogatási rendszer | IIER-hez kapcsolódó kiadások


  (= nemzeti felső határ – a 73/2009/EK rendelet VIII. melléklete)


  (1 000 euro) | A helyes kifizetést biztosító igazgatási eljárások és kontrollmechanizmusok, ideértve az adatbázisok minőségét is | A helyszíni ellenőrzés módszertana, kiválasztás, végrehajtás, minőség-ellenőrzés és beszámolás az egyes eredményekről | A helyes mezőgazdasági és környezeti állapot/kölcsönös megfeleltetés végrehajtása és ellenőrzése | Általános értékelés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Németország
  (Alsó-Szászország) | SPS | 5 770 254 | Eredményes | Részben eredményes
  C | Részben eredményes
  b | Eredményes |
| Németország
  (Szászország) | SPS | 5 770 254 | Eredményes | Eredményes | Részben eredményes
  b | Eredményes |
| Spanyolország
  (Kasztília–La Mancha) | SPS | 4 858 043 | Részben eredményes
  1, 2, 3, 4 | Részben eredményes
  A, B | Eredményes | Részben eredményes |
| Spanyolország
  (Extremadura) | SPS | 4 858 043 | Részben eredményes
  1, 4, 5, 6 | Részben eredményes
  C | Részben eredményes
  a | Részben eredményes |
| Egyesült Királyság
  (Wales) | SPS | 3 985 895 | Eredményes | Részben eredményes
  B, D | Részben eredményes
  b | Eredményes |
| Hollandia | SPS | 853 090 | Eredményes | Részben eredményes
  D | Részben eredményes
  a | Eredményes |
| Megjegyzés: Az átfogó értékelés nem adhat jobb eredményt, mint az igazgatási eljárások és ellenőrzések értékelése.







  1 | Nem azonosították megbízhatóan, hogy a sűrű erdőséggel borított állandó legelőn mekkora a támogatásra nem jogosult terület. |

Érintett tagállam

(kifizető ügynökség)

Támogatási rendszer

IIER-hez kapcsolódó kiadások

(= nemzeti felső határ – a 73/2009/EK rendelet VIII. melléklete)

(1 000 euro)

A helyes kifizetést biztosító igazgatási eljárások és kontrollmechanizmusok, ideértve az adatbázisok minőségét is

A helyszíni ellenőrzés módszertana, kiválasztás, végrehajtás, minőség-ellenőrzés és beszámolás az egyes eredményekről

A helyes mezőgazdasági és környezeti állapot/kölcsönös megfeleltetés végrehajtása és ellenőrzése

Általános értékelés

Németország

(Alsó-Szászország)

SPS

5 770 254

Eredményes

Részben eredményes

C

Részben eredményes

b

Eredményes

Németország

(Szászország)

SPS

5 770 254

Eredményes

Eredményes

Részben eredményes

b

Eredményes

Spanyolország

(Kasztília–La Mancha)

SPS

4 858 043

Részben eredményes

1, 2, 3, 4

Részben eredményes

A, B

Eredményes

Részben eredményes

Spanyolország

(Extremadura)

SPS

4 858 043

Részben eredményes

1, 4, 5, 6

Részben eredményes

C

Részben eredményes

a

Részben eredményes

Egyesült Királyság

(Wales)

SPS

3 985 895

Eredményes

Részben eredményes

B, D

Részben eredményes

b

Eredményes

Hollandia

SPS

853 090

Eredményes

Részben eredményes

D

Részben eredményes

a

Eredményes

Megjegyzés: Az átfogó értékelés nem adhat jobb eredményt, mint az igazgatási eljárások és ellenőrzések értékelése.

1

Nem azonosították megbízhatóan, hogy a sűrű erdőséggel borított állandó legelőn mekkora a támogatásra nem jogosult terület.

| 2 | Nem alkalmazták helyesen a valósnál nagyobb terület bejelentése esetére előírt szankciókat. |
| --- | --- |

2

Nem alkalmazták helyesen a valósnál nagyobb terület bejelentése esetére előírt szankciókat.

| 3 | Nem alkalmazták helyesen a valósnál kisebb terület bejelentése esetére előírt szankciókat. |
| --- | --- |

3

Nem alkalmazták helyesen a valósnál kisebb terület bejelentése esetére előírt szankciókat.

| 4 | Helytelenül kezelik a költségelszámolás-módosításokat. |
| --- | --- |

4

Helytelenül kezelik a költségelszámolás-módosításokat.

| 5 | A helyszíni ellenőrzéseket követően nem frissítik megfelelően a MePAR-t. |
| --- | --- |

5

A helyszíni ellenőrzéseket követően nem frissítik megfelelően a MePAR-t.

| 6 | Helytelenül alkalmazzák a nyilvánvaló hiba fogalmát. |
| --- | --- |

6

Helytelenül alkalmazzák a nyilvánvaló hiba fogalmát.

| A | Utólag döntik el, hogy az ellenőrzési statisztikákban kockázati alapon vagy véletlenszerűen választják-e ki az ellenőrzött populációt. |
| --- | --- |

A

Utólag döntik el, hogy az ellenőrzési statisztikákban kockázati alapon vagy véletlenszerűen választják-e ki az ellenőrzött populációt.

| B | Rövid helyszíni szemléket is helyszíni ellenőrzésként könyvelnek el. |
| --- | --- |

B

Rövid helyszíni szemléket is helyszíni ellenőrzésként könyvelnek el.

| C | Valamely terménycsoportnál nem határozták meg pontosan a támogatásra jogosult területet. |
| --- | --- |

C

Valamely terménycsoportnál nem határozták meg pontosan a támogatásra jogosult területet.

| D | A helyszíni ellenőrzések minősége nem kielégítő. |
| --- | --- |

D

A helyszíni ellenőrzések minősége nem kielégítő.

| a | Nem megfelelőek a helyes mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó nemzeti előírások a gyepterületekre és a gyenge minőségű legelőterületekre nézve. |
| --- | --- |

a

Nem megfelelőek a helyes mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó nemzeti előírások a gyepterületekre és a gyenge minőségű legelőterületekre nézve.

| b | Nem megfelelőek a mezőgazdasági termelésből kivont földterületek jó állapotban tartására vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

b

Nem megfelelőek a mezőgazdasági termelésből kivont földterületek jó állapotban tartására vonatkozó követelmények.

3.2.2.   A kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése – vidékfejlesztés

| Érintett tagállam


  (kifizető ügynökség) | A helyes kifizetést biztosító igazgatási eljárások és kontrollmechanizmusok, ideértve az adatbázisok minőségét is | A helyszíni ellenőrzés módszertana, kiválasztás, végrehajtás, minőség-ellenőrzés és beszámolás az egyes eredményekről | A helyes mezőgazdasági és környezeti állapot/kölcsönös megfeleltetés végrehajtása és ellenőrzése | Általános értékelés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Franciaország | Nem eredményes
  1, 2, 3 | Részben eredményes
  A, B, C | Részben eredményes
  c | Nem eredményes |
| Németország
  (Mecklenburg-Elő-Pomeránia) | Eredményes | Eredményes | Részben eredményes
  b | Eredményes |
| Olaszország
  (Toszkána) | Részben eredményes
  2, 3 | Részben eredményes
  A, B, C | Részben eredményes
  a | Részben eredményes |
| Lettország | Nem eredményes
  2, 3, 4 | Eredményes | Eredményes
  d | Nem eredményes |
| Lengyelország | Részben eredményes
  2, 3, 4 | Eredményes
  B | Részben eredményes
  b | Részben eredményes |
| Portugália | Részben eredményes
  3, 4 | Részben eredményes
  B, C, D | Részben eredményes
  a | Részben eredményes |
| Románia | Részben eredményes
  2, 3, 4 | Részben eredményes
  3, C | Eredményes | Részben eredményes |
| Egyesült Királyság (Skócia) | Részben eredményes
  1 | Részben eredményes
  1, C, D | Részben eredményes
  1, c, d | Részben eredményes |
| Cseh Köztársaság | Részben eredményes
  2, 3, 5 | Részben eredményes
  C, E, a | Részben eredményes
  a, c, e, E | Részben eredményes |
| 1 | Kifizetések a kötelező ellenőrzések véglegesítése előtt. |

Érintett tagállam

(kifizető ügynökség)

A helyes kifizetést biztosító igazgatási eljárások és kontrollmechanizmusok, ideértve az adatbázisok minőségét is

A helyszíni ellenőrzés módszertana, kiválasztás, végrehajtás, minőség-ellenőrzés és beszámolás az egyes eredményekről

A helyes mezőgazdasági és környezeti állapot/kölcsönös megfeleltetés végrehajtása és ellenőrzése

Általános értékelés

Franciaország

Nem eredményes

1, 2, 3

Részben eredményes

A, B, C

Részben eredményes

c

Nem eredményes

Németország

(Mecklenburg-Elő-Pomeránia)

Eredményes

Eredményes

Részben eredményes

b

Eredményes

Olaszország

(Toszkána)

Részben eredményes

2, 3

Részben eredményes

A, B, C

Részben eredményes

a

Részben eredményes

Lettország

Nem eredményes

2, 3, 4

Eredményes

Eredményes

d

Nem eredményes

Lengyelország

Részben eredményes

2, 3, 4

Eredményes

B

Részben eredményes

b

Részben eredményes

Portugália

Részben eredményes

3, 4

Részben eredményes

B, C, D

Részben eredményes

a

Részben eredményes

Románia

Részben eredményes

2, 3, 4

Részben eredményes

3, C

Eredményes

Részben eredményes

Egyesült Királyság (Skócia)

Részben eredményes

1

Részben eredményes

1, C, D

Részben eredményes

1, c, d

Részben eredményes

Cseh Köztársaság

Részben eredményes

2, 3, 5

Részben eredményes

C, E, a

Részben eredményes

a, c, e, E

Részben eredményes

1

Kifizetések a kötelező ellenőrzések véglegesítése előtt.

| 2 | Helytelen szabályok, számítások és kifizetések (túlfizetés, tűréshatárra vonatkozó szabályok, nem támogatható kiadások, támogatáscsökkentések). |
| --- | --- |

2

Helytelen szabályok, számítások és kifizetések (túlfizetés, tűréshatárra vonatkozó szabályok, nem támogatható kiadások, támogatáscsökkentések).

| 3 | Bizonyítékhiány, a támogathatósági feltételekkel és a kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos hiányosságok, illetve eredménytelen ellenőrzések. |
| --- | --- |

3

Bizonyítékhiány, a támogathatósági feltételekkel és a kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos hiányosságok, illetve eredménytelen ellenőrzések.

| 4 | Az előirányzott költségek megalapozottságának értékelésére szolgáló megfelelő rendszer hiánya. |
| --- | --- |

4

Az előirányzott költségek megalapozottságának értékelésére szolgáló megfelelő rendszer hiánya.

| 5 | A teljesen vagy részlegesen visszavont támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzésének hiánya. |
| --- | --- |

5

A teljesen vagy részlegesen visszavont támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzésének hiánya.

| A | Nem értékelték a helyszíni ellenőrzések eredményeit, és nem növelték az ellenőrizendő kedvezményezettek mintájának nagyságát. |
| --- | --- |

A

Nem értékelték a helyszíni ellenőrzések eredményeit, és nem növelték az ellenőrizendő kedvezményezettek mintájának nagyságát.

| B | Hiányosságok a kiválasztási módszerekben; a minimálisan előírtnál kevesebb helyszíni ellenőrzés végzése. |
| --- | --- |

B

Hiányosságok a kiválasztási módszerekben; a minimálisan előírtnál kevesebb helyszíni ellenőrzés végzése.

| C | Az elvégzett helyszíni ellenőrzésekkel, illetve az utólagos ellenőrzésekkel kapcsolatos minőségi hiányosságok. |
| --- | --- |

C

Az elvégzett helyszíni ellenőrzésekkel, illetve az utólagos ellenőrzésekkel kapcsolatos minőségi hiányosságok.

| D | A Bizottságnak megküldött statisztikákkal és ellenőrzési eredményekkel kapcsolatos késések és ellentmondások. |
| --- | --- |

D

A Bizottságnak megküldött statisztikákkal és ellenőrzési eredményekkel kapcsolatos késések és ellentmondások.

| E | A szankcióra vonatkozó szabályok nincsenek összhangban az uniós jogszabályokkal. |
| --- | --- |

E

A szankcióra vonatkozó szabályok nincsenek összhangban az uniós jogszabályokkal.

| a | Késve és nem az év egészére elosztva végeztek ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

a

Késve és nem az év egészére elosztva végeztek ellenőrzéseket.

| b | Az állatazonosítási és -nyilvántartási szabályok be nem tartása, a kötelező értesítés elmulasztása. |
| --- | --- |

b

Az állatazonosítási és -nyilvántartási szabályok be nem tartása, a kötelező értesítés elmulasztása.

| c | Nem értékelték ki a feltárt szabályszerűtlenségeket; a megvizsgált ellenőrzési jelentésekben ellentmondások voltak. |
| --- | --- |

c

Nem értékelték ki a feltárt szabályszerűtlenségeket; a megvizsgált ellenőrzési jelentésekben ellentmondások voltak.

| d | Nem teljesítették a 7. JFGK szerint kötelező számú ellenőrzést; a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések statisztikájában eltérések mutatkoztak. |
| --- | --- |

d

Nem teljesítették a 7. JFGK szerint kötelező számú ellenőrzést; a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések statisztikájában eltérések mutatkoztak.

| e | A helyes mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó tagállami normák nem megfelelőek. |
| --- | --- |

e

A helyes mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó tagállami normák nem megfelelőek.

A felügyeleti és kontrollrendszerek általános értékelése

| Általános értékelés | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes |

Általános értékelés

2010

2009

2008

2007

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

3.3. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁGI VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK VIZSGÁLATÁNAK EREDMÉNYEI – MEZŐGAZDASÁG ÉS TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

| A főbb érintett főigazgatóságok | A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (1) | Megfogalmazott fenntartások | A Számvevőszék észrevételei | A megbízhatóság általános értékelése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| DG AGRI | fenntartásokkal | Komoly IIER-hiányosságok Bulgáriában, Portugáliában és Romániában | A fenntartások érvényben hagyása összhangban áll az ezekre az országokra vonatkozó számvevőszéki megállapításokkal.
  A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2009-es éves tevékenységi jelentésében szereplő megbízhatósági nyilatkozat fenntartást fogalmazott meg a 2. tengelynek (A környezet és a vidék fejlesztése) a 2007–2013-es programozási időszakban végrehajtott vidékfejlesztési intézkedéseire vonatkozó kiadásokkal kapcsolatban. A 2010-es éves tevékenységi jelentésben a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság már nem szerepeltette ezt a fenntartást. A Számvevőszék szerint a fenntartást az alábbiak miatt érvényben kellett volna hagyni:






  a) | a Bizottság által a hibaarány számítására használt módszerek nem voltak teljesen átláthatóak és bizonyos konkrét döntéseken alapultak; más döntések meghozatala a 2 %-os határ fölötti hibaarányt eredményezett volna; |

A főbb érintett főigazgatóságok

A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (1)

Megfogalmazott fenntartások

A Számvevőszék észrevételei

A megbízhatóság általános értékelése

2010

2009

DG AGRI

fenntartásokkal

Komoly IIER-hiányosságok Bulgáriában, Portugáliában és Romániában

A fenntartások érvényben hagyása összhangban áll az ezekre az országokra vonatkozó számvevőszéki megállapításokkal.

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2009-es éves tevékenységi jelentésében szereplő megbízhatósági nyilatkozat fenntartást fogalmazott meg a 2. tengelynek (A környezet és a vidék fejlesztése) a 2007–2013-es programozási időszakban végrehajtott vidékfejlesztési intézkedéseire vonatkozó kiadásokkal kapcsolatban. A 2010-es éves tevékenységi jelentésben a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság már nem szerepeltette ezt a fenntartást. A Számvevőszék szerint a fenntartást az alábbiak miatt érvényben kellett volna hagyni:

a)

a Bizottság által a hibaarány számítására használt módszerek nem voltak teljesen átláthatóak és bizonyos konkrét döntéseken alapultak; más döntések meghozatala a 2 %-os határ fölötti hibaarányt eredményezett volna;

| b) | a hibaarány kiszámításához használt adatokban hiányosságokra derült fény, és azok egyes esetekben nem voltak megbízhatóak. Elsősorban a hibaarány számításának alapját képező, tagállami kontrollokra vonatkozó statisztikák minősége nem bizonyult megfelelőnek. |
| --- | --- |

b)

a hibaarány kiszámításához használt adatokban hiányosságokra derült fény, és azok egyes esetekben nem voltak megbízhatóak. Elsősorban a hibaarány számításának alapját képező, tagállami kontrollokra vonatkozó statisztikák minősége nem bizonyult megfelelőnek.

B

B

DG CLIMA

fenntartásokkal

A jó hírnév érdekében megfogalmazott fenntartás, amely a védelmi szabályoknak az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer nemzeti jegyzékeiben feltárt jelentős megsértésével kapcsolatos.

A

DG ENV

fenntartás nélkül

A Környezetvédelmi Főigazgatóság nem tartotta fenn a fenntartást, pedig az utólagos ellenőrzéseknek a – fenntartás okául szolgáló – hibaaránya a 2009-es 5,97 %-ról 7,14 %-ra nőtt. A Környezetvédelmi Főigazgatóság ezt azzal a feltételezéssel indokolta, hogy a mintavételi módszer kihatással lehetett a hibaarányra, ez azonban nem bizonyítható.

B

DG MARE

fenntartásokkal

A HOPE operatív programjainak irányítási és kontrollrendszerei Németországban (1. célkitűzés)

A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság elhagyta a fenntartást az Egyesült Királyságra (Wales és Völgyvidék) nézve, pedig a brit hatóságok nem fogadták el teljesen a kiigazítást.

B

B

DG SANCO

fenntartás nélkül

Habár a számvevőszéki ellenőrzések és a belső ellenőrzési részleg vizsgálatai jelentős hiányosságokat tártak fel, az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság nem fogalmazott meg fenntartást.

B

| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

---

(1)  A főigazgató megbízhatósági nyilatkozatában leszögezi, hogy kellő bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy az alkalmazott kontrolleljárások a szükséges módon garantálják a tranzakciók szabályszerűségét.

| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

3.4 MELLÉKLET

A KORÁBBI ÉSZREVÉTELEK HASZNOSULÁSA (MEZŐGAZDASÁG ÉS TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK)

| Év | A Számvevőszék ajánlása | Eredmények | A Bizottság válasza | A Számvevőszék elemzése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 és 2009 | A Számvevőszék javasolja, hogy küszöböljék ki a feltárt rendszerhiányosságokat. Ebből a szempontból az SPS-szel és a SAPS-szal kapcsolatban a következő hiányosságokat kell a legsürgősebben orvosolni (a 2009-es éves jelentés 3.73. bekezdése (1)): | | | |
| a) | elsősorban a MePAR-ban nyilvántartott adatok megbízhatóbbá tételével és teljesebb körű bemutatásával (pl. azzal, hogy a legfrissebb ortofotókat használják) fel kell számolni azokat a rendszerhiányosságokat, amelyek nem támogatható vagy a valósnál nagyobb földterületek bejelentéséhez, illetve jogosultságok pontatlan megállapításához vezetnek; |

Év

A Számvevőszék ajánlása

Eredmények

A Bizottság válasza

A Számvevőszék elemzése

2008 és 2009

A Számvevőszék javasolja, hogy küszöböljék ki a feltárt rendszerhiányosságokat. Ebből a szempontból az SPS-szel és a SAPS-szal kapcsolatban a következő hiányosságokat kell a legsürgősebben orvosolni (a 2009-es éves jelentés 3.73. bekezdése (1)):

a)

elsősorban a MePAR-ban nyilvántartott adatok megbízhatóbbá tételével és teljesebb körű bemutatásával (pl. azzal, hogy a legfrissebb ortofotókat használják) fel kell számolni azokat a rendszerhiányosságokat, amelyek nem támogatható vagy a valósnál nagyobb földterületek bejelentéséhez, illetve jogosultságok pontatlan megállapításához vezetnek;

A 2010-es igénylési évtől a 146/2010/EU bizottsági rendelet előírta, hogy a tagállamok évente értékeljék a MePAR minőségét. Az értékelés eredményéről és az esetleges korrekciós intézkedésekről évente kell jelentést tenni a Bizottságnak.

A jogosultságokra vonatkozó adatbázis megbízhatóságát illetően az új rendelet úgy rendelkezik, hogy a 2009 előtt megítélt jogosultságok a 2010-es igénylési évtől jogszerűnek és szabályszerűnek tekintendők.

| a) | A Bizottság egyetért a Számvevőszék értékelésével. A következő években is nyomon fogja követni az eredményeket. |
| --- | --- |

a)

Ez az új előírás hasznos lépés a tagállami MePAR rendszerek minősége javításának útján. Elkövetkező ellenőrzésein a Számvevőszék figyelemmel fogja kísérni ennek az előírásnak a teljesülését.

A Számvevőszék pozitívan értékeli, hogy az új rendelkezés jogbiztonságot teremt.

| b) | biztosítani kell, hogy valamennyi IIER-adatbázis megbízható és teljes körű ellenőrzési nyomvonallal szolgáljon az összes módosításra nézve; |
| --- | --- |

b)

biztosítani kell, hogy valamennyi IIER-adatbázis megbízható és teljes körű ellenőrzési nyomvonallal szolgáljon az összes módosításra nézve;

Nem történt előrelépés.

| b) | A Bizottság ellenőrzése részeként folyamatosan ajánlásokat tesz a tagállamoknak a helyzet javítására. Az ellenőrzések eredményei az évek során előrelépéseket mutatnak az adatbázisokban szereplő információ színvonalát illetően. |
| --- | --- |

b)

| c) | egyértelművé kell tenni és be kell tartatni a szabályozást, hogy ne kaphassanak uniós közvetlen támogatást olyan igénylők, akik sem mezőgazdasági tevékenységet nem folytattak a földterületen, sem annak helyes mezőgazdasági és környezeti állapotát nem tartották fenn; |
| --- | --- |

c)

egyértelművé kell tenni és be kell tartatni a szabályozást, hogy ne kaphassanak uniós közvetlen támogatást olyan igénylők, akik sem mezőgazdasági tevékenységet nem folytattak a földterületen, sem annak helyes mezőgazdasági és környezeti állapotát nem tartották fenn;

A 73/2009/EK tanácsi rendelet úgy rendelkezik, hogy a tagállamok 2010-től kezdődően objektív, megkülönböztetésmentes kritériumokat határozhatnak meg annak biztosítására, hogy ne részesülhessenek közvetlen kifizetésben az olyan természetes vagy jogi személyek:

| a) | akik, illetve amelyek esetében a mezőgazdasági tevékenység csak elenyésző részét teszi ki a gazdasági tevékenység egészének; |
| --- | --- |

a)

akik, illetve amelyek esetében a mezőgazdasági tevékenység csak elenyésző részét teszi ki a gazdasági tevékenység egészének;

| b) | akik, illetve amelyek elsődleges üzleti tevékenysége nem mezőgazdasági tevékenység. |
| --- | --- |

b)

akik, illetve amelyek elsődleges üzleti tevékenysége nem mezőgazdasági tevékenység.

| c) | A mezőgazdasági termelő definíciójának Számvevőszék által felvetett kérdését a 2013 utáni KAP keretében fogják kezelni, ahogy arra a „KAP jövője 2020-ig” című bizottsági közlemény is utal. |
| --- | --- |

c)

Mivel ezt az előírást a tagállamok hatáskörében hagyták, a Számvevőszék megítélése szerint továbbra is fennáll az a kockázat, hogy olyan igénylők részesültek kifizetésben, akik sem mezőgazdasági tevékenységet nem folytattak a földterületen, sem annak helyes mezőgazdasági és környezeti állapotát nem tartották fenn.

2008 és 2009

| d) | uniós szintű éves fenntartási minimumkövetelményeket kell meghatározni a legelők közvetlen uniós támogathatóságára vonatkozóan. |
| --- | --- |

d)

uniós szintű éves fenntartási minimumkövetelményeket kell meghatározni a legelők közvetlen uniós támogathatóságára vonatkozóan.

Nem történt előrelépés.

| d) | A jelenlegi rendszer közös jogi keretet biztosít, amelyen belül a tagállamok felelősek a jó mezőgazdasági és környezeti állapot fenntartására vonatkozó kritériumok meghatározásáért. Ez lehetővé teszi az Unióban a mezőgazdasági területek és hagyományok sokféleségének figyelembevételét. |
| --- | --- |

d)

A vidékfejlesztés területén tovább kell egyszerűsíteni a támogatás szabályait és feltételeit (a 2009-es éves jelentés 3.74., ill. a 2008-as éves jelentés 5.66. bekezdése).

Az egyszerűsítés jelentős figyelmet kapott 2010-ben. A KAP jövőjéről szóló általánosabb eszmecsere keretében lezajlott vitákon kívül a 2. pillérrel kapcsolatban a következőkre került sor. A vidékfejlesztési bizottság 2010-ben tartott nyolc ülése közül haton esett szól az egyszerűsítésről. Az itt folytatott viták a tagállamok közlésein és a Bizottság munkadokumentumain alapultak. E viták egyik legfontosabb témája a támogathatósági szabályok kérdése volt. Ilyen témákkal az egyszerűsítési szakértőcsoport is foglalkozott. 2010 szeptemberében „A vidékfejlesztési programok megfelelő irányítása 2007–2013-ban” címmel szemináriumot is rendeztek. Emellett vizsgálat is indult „a második pillér kedvezményezettjei és a bürokrácia” címmel, a vidékfejlesztéssel kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése céljával.

Válaszul a Tanács 2009. áprilisi ülése alkalmával a tagállamok által benyújtott 39 egyszerűsítési javaslatból álló listára a Bizottság az alábbi egyszerűsítéssel kapcsolatos tevékenységeket hajtotta végre:

Először is, 2010 októberében a Bizottság elfogadta az 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosítási javaslatát, hogy

| — | a vidékfejlesztés területén 3-ról 2-re csökkenjen a stratégiai ellenőrzési jelentések száma, |
| --- | --- |

—

a vidékfejlesztés területén 3-ról 2-re csökkenjen a stratégiai ellenőrzési jelentések száma,

| — | a mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások személyre szabottabbak legyenek, |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások személyre szabottabbak legyenek,

| — | a tagállamok a kisebb jogsértések és a csekély összegű támogatásokra vonatkozó szabályok nyomon követő ellenőrzését kockázati minta alapján, és ne automatikusan végezzék el. |
| --- | --- |

—

a tagállamok a kisebb jogsértések és a csekély összegű támogatásokra vonatkozó szabályok nyomon követő ellenőrzését kockázati minta alapján, és ne automatikusan végezzék el.

A javaslat jelenleg az Európai Parlament és a Tanács döntésére vár.

Másodsorban, szintén a 39 egyszerűsítési javaslatból álló listára válaszul, a Bizottság tisztázta az ellenőrzési eljárásokról és a kölcsönös megfeleltetésről szóló rendelkezéseket, a végrehajtási szabályok pedig konkrét kötelezettségeket írnak elő az átdolgozás keretében (65/2011/EU rendelet).

A vidékfejlesztés területén a további egyszerűsítési erőfeszítések a következő programozási időszakra irányulnak, ami azzal magyarázható, hogy a program végrehajtása alatt nehéz volna jelentős változásokat bevezetni.

Végezetül, amint közzéteszik a második pillérbeli igazgatási terhekről végzett tanulmány eredményeit, az alapul szolgálhat a Bizottság és a tagállamok számára a kedvezményezettek bürokratikus terheinek csökkentése érdekében.

2010-ben komoly viták és elemzések taglalták a szabályok és a feltételek egyszerűsítésének kérdéskörét. Ez nagyban segítheti a vidékfejlesztés gördülékenyebbé tételét a következő programozási időszakban, ám a jelenlegi időszakban még nem vezetett konkrét egyszerűsítési lépésekhez.

2008 és 2009

Az érintett nemzeti hatóságokkal együtt meghozandó eredményes intézkedések révén el kell kerülni, hogy halászati projekteknél nem támogatható kiadásokat térítsenek vissza (a 2009-es éves jelentés 3.76. bekezdése (2)).

A kiadások támogathatóságának az Európai Halászati Alap keretében előírt ellenőrzése szigorúbb, mint amilyen a korábbi Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz alapján végzett ellenőrzése volt.

A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság a 2010-ben végzett ellenőrzési tevékenysége során nem bukkant jelentős összegű jogosulatlan kiadásra.

A Számvevőszék a következő ellenőrzései során a felülvizsgált ellenőrzési intézkedések szerint fog eljárni.

Az állatbetegségek felszámolására és felügyeletére irányuló programok tagállami kifizetéseinek belső kontrolljánál egyértelműen külön kell választani a különböző bizottsági részlegek funkcióit és megfelelő hivatalos kontrolleljárásokat kell kifejleszteni (a 2009-es éves jelentés 3.76. bekezdése).

Az illetékes bizottsági részlegek tisztázták a funkciók különválasztását, és a programok jogalapjának egyszerűsítését célzó projektet indítottak.

A 2010/712/EU bizottsági határozat már tartalmaz pontosításokat és egyszerűsítéseket a felszámolási programok pénzügyi támogatására vonatkozóan. 2012-ben a Bizottság javasolni fogja a felszámolási programok keretében támogatható költségek visszatérítésének jogalapját képező 90/424/EGK tanácsi határozat módosítását.

A Számvevőszék a következő ellenőrzései során a felülvizsgált ellenőrzési intézkedések szerint fog eljárni.

---

(1)  Hasonló ajánlásokat tartalmazott a 2008-as éves jelentés 5.65. bekezdése is.

(2)  Hasonló ajánlásokat tartalmazott a 2008-as éves jelentés 5.67. bekezdése is.

---

4. FEJEZET

Kohézió, energiaügy és közlekedés

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés

A szakpolitika-csoport egyedi jellemzői

Szakpolitikai célkitűzések

Szakpolitikai eszközök

Szabályszerűségi kockázatok

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

A tranzakciók szabályszerűsége

A rendszerek eredményessége

A Bizottság vezetői teljességi nyilatkozatainak megbízhatósága

Következtetések és ajánlások

Következtetések

Ajánlások

A korábbi különjelentések nyomán tett intézkedések

Az Európai Szociális Alapnak a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemhez történő hozzájárulásáról szóló 1/2006. sz. különjelentés ajánlásainak hasznosulása

Az 1. és a 3. célkitűzés 1994 és 1999 közötti programjainak (strukturális alapok) utólagos értékeléséről szóló 10/2006. sz. különjelentés ajánlásainak hasznosulása

A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányításáról szóló 7/2009. sz. különjelentés ajánlásainak hasznosulása

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 4.1. | Ez a fejezet a Számvevőszék kohézióra, energiaügyre és közlekedésre vonatkozó különértékelését tartalmazza, amely a következő szakpolitikai területekből áll: 04 – Foglalkoztatás és szociális ügyek, 06 – Energiaügy és közlekedés és 13 – Regionális politika. A fejezet beszámol a Bizottságnak a Számvevőszék három különjelentésében megfogalmazott ajánlásaira adott válaszáról is. A vonatkozó tevékenységekkel és az azokkal összefüggő 2010. évi kiadásokkal kapcsolatos főbb adatokat a
  4.1. táblázat
  tartalmazza. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

4.1.

Ez a fejezet a Számvevőszék kohézióra, energiaügyre és közlekedésre vonatkozó különértékelését tartalmazza, amely a következő szakpolitikai területekből áll: 04 – Foglalkoztatás és szociális ügyek, 06 – Energiaügy és közlekedés és 13 – Regionális politika. A fejezet beszámol a Bizottságnak a Számvevőszék három különjelentésében megfogalmazott ajánlásaira adott válaszáról is. A vonatkozó tevékenységekkel és az azokkal összefüggő 2010. évi kiadásokkal kapcsolatos főbb adatokat a
  4.1. táblázat
  tartalmazza.

4.1. táblázat –   Kohézió, energiaügy és közlekedés – Főbb adatok (2010)

| (millió EUR) |
| --- |
| Költségvetési cím | Szakpolitikai terület | Megnevezés | Kifizetések | Irányítás módja |
| 4 | Foglalkoztatási és szociális ügyek | Igazgatási kiadások | 97 | Közvetlen centralizált |
| Európai Szociális Alap (ESZA) | 7 066 | Megosztott |
| Munkavégzés Európában: szociális párbeszéd és mobilitás | 56 | Közvetlen centralizált |
| Foglalkoztatás, társadalmi szolidaritás és a nemek közötti egyenlőség | 155 | Közvetlen centralizált |
| Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap | 104 | Megosztott |
| Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA, korábban ISPA) | 3 | Decentralizált |
| | 7 481 | |
| 6 | Energiaügy és közlekedés | Igazgatási kiadások | 153 | Közvetlen centralizált |
| Szárazföldi, légi és tengeri közlekedés | 149 | Közvetlen centralizált |
| Transzeurópai hálózatok (TEN) | 858 | Közvetlen centralizált |
| Hagyományos és megújuló energiák | 773 | Közvetlen centralizált |
| Atomenergia | 237 | Közvetlen centralizált/Közvetett centralizált/Közös |
| Az energetikával és a közlekedéssel összefüggő kutatás (keretprogramok) | 226 | Közvetlen centralizált |
| Az energiafelhasználók és a szállítási szolgáltatásokat igénybe vevők biztonsága és védelme | 3 | Közvetlen centralizált |
| Európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) | 460 | Közvetlen centralizált |
| | 2 859 | |
| 13 | Regionális politika | Igazgatási kiadások | 83 | Közvetlen centralizált |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és egyéb regionális tevékenységek | 22 091 | Megosztott |
| Kohéziós Alap (KA) | 7 957 | Megosztott |
| Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA, korábban ISPA) | 479 | Decentralizált |
| Szolidaritási Alap | 13 | Közvetett |
| | 30 623 | |
| Összes igazgatási kiadás (16) | 333 | |
| Összes operatív kiadás | 40 630 | |
| Ebből: | — | előlegek |

(millió EUR)

Költségvetési cím

Szakpolitikai terület

Megnevezés

Kifizetések

Irányítás módja

4

Foglalkoztatási és szociális ügyek

Igazgatási kiadások

97

Közvetlen centralizált

Európai Szociális Alap (ESZA)

7 066

Megosztott

Munkavégzés Európában: szociális párbeszéd és mobilitás

56

Közvetlen centralizált

Foglalkoztatás, társadalmi szolidaritás és a nemek közötti egyenlőség

155

Közvetlen centralizált

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap

104

Megosztott

Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA, korábban ISPA)

3

Decentralizált

7 481

6

Energiaügy és közlekedés

Igazgatási kiadások

153

Közvetlen centralizált

Szárazföldi, légi és tengeri közlekedés

149

Közvetlen centralizált

Transzeurópai hálózatok (TEN)

858

Közvetlen centralizált

Hagyományos és megújuló energiák

773

Közvetlen centralizált

Atomenergia

237

Közvetlen centralizált/Közvetett centralizált/Közös

Az energetikával és a közlekedéssel összefüggő kutatás (keretprogramok)

226

Közvetlen centralizált

Az energiafelhasználók és a szállítási szolgáltatásokat igénybe vevők biztonsága és védelme

3

Közvetlen centralizált

Európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo)

460

Közvetlen centralizált

2 859

13

Regionális politika

Igazgatási kiadások

83

Közvetlen centralizált

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és egyéb regionális tevékenységek

22 091

Megosztott

Kohéziós Alap (KA)

7 957

Megosztott

Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA, korábban ISPA)

479

Decentralizált

Szolidaritási Alap

13

Közvetett

30 623

Összes igazgatási kiadás (16)

333

Összes operatív kiadás

40 630

Ebből:

—

3 074

| — | közbenső/záró kifizetések |
| --- | --- |

—

37 556

Tárgyévi összes kifizetés

40 963

Tárgyévi összes kötelezettségvállalás

55 223

Forrás: az Európai Unió 2010. évi éves beszámolója.

| 4.2. | Az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA), az Európai Szociális Alapot (ESZA) és a Kohéziós Alapot (KA) többéves programozási időszakokban hajtják végre. 2010-ben az ERFA (22,1 milliárd euro), az ESZA (7,1 milliárd euro) és a Kohéziós Alap (8,0 milliárd euro) kifizetéseinek összege a szakpolitika-csoport operatív kiadásainak több mint 90 %-át tette ki (1). A 2010. évre vonatkozó energiaügyi és közlekedési kifizetések összege 2,9 milliárd euro volt. |
| --- | --- |

4.2.

Az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA), az Európai Szociális Alapot (ESZA) és a Kohéziós Alapot (KA) többéves programozási időszakokban hajtják végre. 2010-ben az ERFA (22,1 milliárd euro), az ESZA (7,1 milliárd euro) és a Kohéziós Alap (8,0 milliárd euro) kifizetéseinek összege a szakpolitika-csoport operatív kiadásainak több mint 90 %-át tette ki (1). A 2010. évre vonatkozó energiaügyi és közlekedési kifizetések összege 2,9 milliárd euro volt.

A szakpolitika-csoport egyedi jellemzői

Szakpolitikai célkitűzések

Kohéziós politika

| 4.3. | A kohéziós politika célja, hogy a különböző régiók fejlettségi szintjei közötti eltérés csökkentése révén erősítse a gazdasági és társadalmi kohéziót az Európai Unióban. |
| --- | --- |

4.3.

A kohéziós politika célja, hogy a különböző régiók fejlettségi szintjei közötti eltérés csökkentése révén erősítse a gazdasági és társadalmi kohéziót az Európai Unióban.

Energiaügy és közlekedés

| 4.4. | Az energia- és közlekedéspolitika célja, hogy biztonságos, fenntartható és versenyképes energetikai és közlekedési rendszereket és szolgáltatásokat biztosítson az európai polgárok és vállalkozások számára, valamint olyan innovatív megoldásokat fejlesszen ki, amelyek hozzájárulnak a közlekedés- és energiapolitika alakításához és végrehajtásához. |
| --- | --- |

4.4.

Az energia- és közlekedéspolitika célja, hogy biztonságos, fenntartható és versenyképes energetikai és közlekedési rendszereket és szolgáltatásokat biztosítson az európai polgárok és vállalkozások számára, valamint olyan innovatív megoldásokat fejlesszen ki, amelyek hozzájárulnak a közlekedés- és energiapolitika alakításához és végrehajtásához.

Szakpolitikai eszközök

Regionális politika

| 4.5. | A regionális politikára fordított kiadások a szakpolitika-csoport kiadásainak 75 %-át teszik ki. A regionális politikai kiadások elsősorban az ERFA-ból és a Kohéziós Alapból származnak (amelyek együttes összege a 2010. évi regionális politikai kiadások 98 %-a). Az ERFA infrastruktúra-fejlesztési projekteket, a munkahelyteremtést és -megtartást célzó intézkedéseket, regionális gazdaságfejlesztési kezdeményezéseket, illetve – főként a pénzügyi tervezési eszközök segítségével – a kis- és középvállalkozások (kkv-k) működését támogató tevékenységeket finanszíroz. A Kohéziós Alap az uniós átlag 90 %-ánál alacsonyabb egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelemmel rendelkező tagállamokban környezetvédelmi és közlekedési célú infrastrukturális beruházásokat támogat. |
| --- | --- |

4.5.

A regionális politikára fordított kiadások a szakpolitika-csoport kiadásainak 75 %-át teszik ki. A regionális politikai kiadások elsősorban az ERFA-ból és a Kohéziós Alapból származnak (amelyek együttes összege a 2010. évi regionális politikai kiadások 98 %-a). Az ERFA infrastruktúra-fejlesztési projekteket, a munkahelyteremtést és -megtartást célzó intézkedéseket, regionális gazdaságfejlesztési kezdeményezéseket, illetve – főként a pénzügyi tervezési eszközök segítségével – a kis- és középvállalkozások (kkv-k) működését támogató tevékenységeket finanszíroz. A Kohéziós Alap az uniós átlag 90 %-ánál alacsonyabb egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelemmel rendelkező tagállamokban környezetvédelmi és közlekedési célú infrastrukturális beruházásokat támogat.

| 4.6. | A regionális szakpolitika eszközei magukban foglalják az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) és a tagállamokat sújtó természeti katasztrófák esetén támogatást nyújtó uniós Szolidaritási Alap regionális és határokon átnyúló együttműködési intézkedéseit is. |
| --- | --- |

4.6.

A regionális szakpolitika eszközei magukban foglalják az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) és a tagállamokat sújtó természeti katasztrófák esetén támogatást nyújtó uniós Szolidaritási Alap regionális és határokon átnyúló együttműködési intézkedéseit is.

Foglalkoztatási és szociális ügyek

| 4.7. | A foglalkoztatási és szociális ügyekre fordított kiadások a szakpolitika-csoport kiadásainak 18 %-át teszik ki. A foglalkoztatási és szociális ügyekre fordított kiadások túlnyomó többségét (2010-ben 94 %-át) az ESZA biztosította, amely képzés és más foglalkoztatási intézkedések keretében humántőke-beruházásokat támogat. |
| --- | --- |

4.7.

A foglalkoztatási és szociális ügyekre fordított kiadások a szakpolitika-csoport kiadásainak 18 %-át teszik ki. A foglalkoztatási és szociális ügyekre fordított kiadások túlnyomó többségét (2010-ben 94 %-át) az ESZA biztosította, amely képzés és más foglalkoztatási intézkedések keretében humántőke-beruházásokat támogat.

| 4.8. | E szakpolitikai terület további kiadásai között szerepelnek a szociális és foglalkoztatási intézkedéseket végrehajtó szervezetek számára nyújtott támogatások, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, amely azoknak az elbocsátott munkavállalóknak nyújt támogatást az Unióban, akik a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások vagy a gazdasági válság következtében veszítették el munkájukat, valamint az előcsatlakozási támogatási eszköz számára biztosított hozzájárulás. |
| --- | --- |

4.8.

E szakpolitikai terület további kiadásai között szerepelnek a szociális és foglalkoztatási intézkedéseket végrehajtó szervezetek számára nyújtott támogatások, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, amely azoknak az elbocsátott munkavállalóknak nyújt támogatást az Unióban, akik a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások vagy a gazdasági válság következtében veszítették el munkájukat, valamint az előcsatlakozási támogatási eszköz számára biztosított hozzájárulás.

Az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap kiadásainak irányítása és ellenőrzése

| 4.9. | Az ERFA-ra, az ESZA-ra és a Kohéziós Alapra közös szabályok vonatkoznak, és a Bizottság és a tagállamok megosztott irányítása alá tartoznak. |
| --- | --- |

4.9.

Az ERFA-ra, az ESZA-ra és a Kohéziós Alapra közös szabályok vonatkoznak, és a Bizottság és a tagállamok megosztott irányítása alá tartoznak.

| 4.10. | A Bizottság a tagállamok javaslatai alapján többéves operatív programokat, valamint az uniós támogatást is magában foglaló indikatív pénzügyi terveket hagy jóvá. Az operatív programok projektjeit magánszemélyek, egyesületek, állami vagy magánvállalkozások, illetve helyi, regionális és országos közintézmények hajtják végre. |
| --- | --- |

4.10.

A Bizottság a tagállamok javaslatai alapján többéves operatív programokat, valamint az uniós támogatást is magában foglaló indikatív pénzügyi terveket hagy jóvá. Az operatív programok projektjeit magánszemélyek, egyesületek, állami vagy magánvállalkozások, illetve helyi, regionális és országos közintézmények hajtják végre.

| 4.11. | A tagállamok a napi igazgatást az irányító hatóságok és közreműködő szervek (2) hatáskörébe utalják. Ez magában foglalja az egyes projektek kiválasztását, az elszámolt kiadásokban előforduló hibák megelőzését, felismerését és kijavítását célzó ellenőrzések végrehajtását, valamint annak igazolását, hogy a projektet valóban végrehajtották („elsőfokú ellenőrzés”). Az igazoló hatóságok, mielőtt a költségnyilatkozatokat továbbítják a Bizottságnak, ellenőrzik, hogy az elsőfokú ellenőrzéseket ténylegesen elvégezték, és adott esetben további ellenőrzéseket végeznek. |
| --- | --- |

4.11.

A tagállamok a napi igazgatást az irányító hatóságok és közreműködő szervek (2) hatáskörébe utalják. Ez magában foglalja az egyes projektek kiválasztását, az elszámolt kiadásokban előforduló hibák megelőzését, felismerését és kijavítását célzó ellenőrzések végrehajtását, valamint annak igazolását, hogy a projektet valóban végrehajtották („elsőfokú ellenőrzés”). Az igazoló hatóságok, mielőtt a költségnyilatkozatokat továbbítják a Bizottságnak, ellenőrzik, hogy az elsőfokú ellenőrzéseket ténylegesen elvégezték, és adott esetben további ellenőrzéseket végeznek.

| 4.12. | A tagállamok ellenőrző hatóságainak minden operatív program esetében rendszerellenőrzéseket kell végrehajtaniuk, és ellenőrizniük kell a műveleteket (azaz a projekteket, illetve projektcsoportokat) annak érdekében, hogy ésszerű bizonyosságot nyújtsanak a programok irányítási és kontrollrendszereinek eredményes működéséről és minden egyes operatív program igazolt kiadásainak szabályszerűségéről. Az ellenőrző hatóságok éves ellenőrzési jelentésekben és éves véleményekben számolnak be ezekről az ellenőrzésekről a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.12.

A tagállamok ellenőrző hatóságainak minden operatív program esetében rendszerellenőrzéseket kell végrehajtaniuk, és ellenőrizniük kell a műveleteket (azaz a projekteket, illetve projektcsoportokat) annak érdekében, hogy ésszerű bizonyosságot nyújtsanak a programok irányítási és kontrollrendszereinek eredményes működéséről és minden egyes operatív program igazolt kiadásainak szabályszerűségéről. Az ellenőrző hatóságok éves ellenőrzési jelentésekben és éves véleményekben számolnak be ezekről az ellenőrzésekről a Bizottságnak.

| 4.13. | Az egyes programozási időszakok elindításakor a Bizottság előfinanszírozási kifizetéseket folyósít a tagállamoknak. A projektek finanszírozása általában úgy történik, hogy a költségeket a projektgazdák költségnyilatkozatai alapján megtérítik. Az egyedi nyilatkozatokat az operatív program minden egyes prioritási tengelyére vonatkozóan a tagállami hatóságok által igazolt évközi költségbevallásokban összesítik és nyújtják be a Bizottságnak. Ezt a kiadást aztán az uniós költségvetés társfinanszírozza. |
| --- | --- |

4.13.

Az egyes programozási időszakok elindításakor a Bizottság előfinanszírozási kifizetéseket folyósít a tagállamoknak. A projektek finanszírozása általában úgy történik, hogy a költségeket a projektgazdák költségnyilatkozatai alapján megtérítik. Az egyedi nyilatkozatokat az operatív program minden egyes prioritási tengelyére vonatkozóan a tagállami hatóságok által igazolt évközi költségbevallásokban összesítik és nyújtják be a Bizottságnak. Ezt a kiadást aztán az uniós költségvetés társfinanszírozza.

| 4.14. | A támogathatósági szabályokat nemzeti (néha regionális) szinten határozzák meg, az egyes alapokra vonatkozó egyedi jogszabályokban megállapított kivételeket is figyelembe véve. A szabálytalan kiadások megelőzése, kiszűrése és korrigálása, majd ezeknek a Bizottság felé történő bejelentése elsősorban a tagállamok felelőssége. |
| --- | --- |

4.14.

A támogathatósági szabályokat nemzeti (néha regionális) szinten határozzák meg, az egyes alapokra vonatkozó egyedi jogszabályokban megállapított kivételeket is figyelembe véve. A szabálytalan kiadások megelőzése, kiszűrése és korrigálása, majd ezeknek a Bizottság felé történő bejelentése elsősorban a tagállamok felelőssége.

| 4.14. | A támogathatósági szabályok nemzeti szinten való megállapítása (az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 56. cikke) fontos elemét képezte a 2007–2013-as programozási időszakban bevezetett egyszerűsítésnek. Célja az volt, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítson a tagállamoknak ahhoz, hogy a támogathatósági szabályokat a régiók és a programok sajátos igényeihez szabhassák, illetve összehangolhassák azokat az egyéb nemzeti közprogramokra vonatkozó hatályos szabályokkal. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | A Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a tagállamok a rendeletekben előírt követelményeknek megfelelő irányítási és kontrollrendszereket hoztak-e létre, és hogy e rendszerek eredményesen működnek-e. Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy egy tagállam elmulasztotta egy szabálytalan kifizetés korrigálását, vagy az irányítási és kontrollrendszerekben komoly hiányosságok tapasztalhatók, megszakíthatja, illetve felfüggesztheti a kifizetések folyósítását (3). Ha a tagállam a szabálytalan kifizetést nem vonja vissza (a támogatásból kizárt kiadás más elszámolható kiadással helyettesíthető), illetve ha nem orvosolja a kiszűrt rendszerhibákat, a Bizottság pénzügyi korrekciókat alkalmazhat, ami az uniós támogatás nettó csökkentését eredményezi (4). |
| --- | --- |

4.15.

A Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a tagállamok a rendeletekben előírt követelményeknek megfelelő irányítási és kontrollrendszereket hoztak-e létre, és hogy e rendszerek eredményesen működnek-e. Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy egy tagállam elmulasztotta egy szabálytalan kifizetés korrigálását, vagy az irányítási és kontrollrendszerekben komoly hiányosságok tapasztalhatók, megszakíthatja, illetve felfüggesztheti a kifizetések folyósítását (3). Ha a tagállam a szabálytalan kifizetést nem vonja vissza (a támogatásból kizárt kiadás más elszámolható kiadással helyettesíthető), illetve ha nem orvosolja a kiszűrt rendszerhibákat, a Bizottság pénzügyi korrekciókat alkalmazhat, ami az uniós támogatás nettó csökkentését eredményezi (4).

| 4.15. | A Regionális Politikai Főigazgatóság (a továbbiakban: DG REGIO) és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága (a továbbiakban: DG EMPL) éves tevékenységi jelentésében részletesen értékeli a Bizottság által az egyes társfinanszírozott programok irányítási és ellenőrzési rendszereinek létrehozásáról és azt követő működéséről szerzett bizonyosságot, valamint – első alkalommal a 2010. évi jelentésben – átfogó értékelést ad a nemzeti ellenőrzési rendszerekről. |
| --- | --- |

4.15.

Energiaügy és közlekedés

| 4.16. | Az energiaügyre és közlekedésre fordított kiadások a szakpolitika-csoport kiadásainak 7 %-át teszik ki. Az energiaügyi és közlekedési kiadások hozzávetőleg 30 %-át a transzeurópai hálózatokra (TEN) irányuló program keretében megvalósított nagyszabású projektekre fordítják. A kiadások másik fő kategóriáját (27 %) a hagyományos és megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos projektek jelentik, túlnyomórészt az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program keretében (EEGP) nyújtott díjak és támogatások formájában. A kiadások további 8 %-a a főként a kutatási keretprogramok által finanszírozott kutatási projektekre vonatkozik. |
| --- | --- |

4.16.

Az energiaügyre és közlekedésre fordított kiadások a szakpolitika-csoport kiadásainak 7 %-át teszik ki. Az energiaügyi és közlekedési kiadások hozzávetőleg 30 %-át a transzeurópai hálózatokra (TEN) irányuló program keretében megvalósított nagyszabású projektekre fordítják. A kiadások másik fő kategóriáját (27 %) a hagyományos és megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos projektek jelentik, túlnyomórészt az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program keretében (EEGP) nyújtott díjak és támogatások formájában. A kiadások további 8 %-a a főként a kutatási keretprogramok által finanszírozott kutatási projektekre vonatkozik.

Az energiaüggyel és közlekedéssel kapcsolatos kiadások irányítása és ellenőrzése

| 4.17. | A Bizottság az energiaügyi és közlekedési kiadásokat két végrehajtó ügynökség és egy közös vállalkozás (5) esetében közvetlen vagy közvetett centralizált irányítás keretében, de például a nukleáris leszerelési alapok esetében közös irányítás keretében hajtja végre. |
| --- | --- |

4.17.

A Bizottság az energiaügyi és közlekedési kiadásokat két végrehajtó ügynökség és egy közös vállalkozás (5) esetében közvetlen vagy közvetett centralizált irányítás keretében, de például a nukleáris leszerelési alapok esetében közös irányítás keretében hajtja végre.

| 4.18. | A projektekre a Bizottság általában pályázati felhívásokat tesz közzé. A jóváhagyott projektekkel kapcsolatos kifizetéseket támogatási szerződések vagy bizottsági finanszírozási határozatok alapján közvetlenül a Bizottság teljesíti a kedvezményezettek felé. Ezek általában tagállami hatóságok, de lehetnek állami vagy magánvállalatok is. A kifizetés részletekben, azaz a támogatási szerződés vagy finanszírozási határozat aláírásakor nyújtott előleg (előfinanszírozás), majd a kedvezményezettek által bejelentett elszámolható költségeket megtérítő közbenső és záró kifizetések formájában történik. |
| --- | --- |

4.18.

A projektekre a Bizottság általában pályázati felhívásokat tesz közzé. A jóváhagyott projektekkel kapcsolatos kifizetéseket támogatási szerződések vagy bizottsági finanszírozási határozatok alapján közvetlenül a Bizottság teljesíti a kedvezményezettek felé. Ezek általában tagállami hatóságok, de lehetnek állami vagy magánvállalatok is. A kifizetés részletekben, azaz a támogatási szerződés vagy finanszírozási határozat aláírásakor nyújtott előleg (előfinanszírozás), majd a kedvezményezettek által bejelentett elszámolható költségeket megtérítő közbenső és záró kifizetések formájában történik.

| 4.19. | A kiadások bizottsági ellenőrzésének alapvető elemei közé tartozik a pályázatok kiválasztási és odaítélési kritériumok szerinti értékelése, a kedvezményezetteknek nyújtott tájékoztatás és iránymutatás, a projektek végrehajtásának felügyelete és ellenőrzése a kedvezményezettek által benyújtott, pénzügyi és szakmai előrehaladásról szóló jelentések alapján (beleértve a független külső ellenőr által hitelesített pénzügyi kimutatás benyújtását is, ha ezt a finanszírozási megállapodás előírja), valamint a korábbi ellenőrzések által ki nem szűrt hibák felismerését és javítását célzó és a kiadások szabályszerűségéről ésszerű bizonyosságot nyújtó utólagos ellenőrzések. |
| --- | --- |

4.19.

A kiadások bizottsági ellenőrzésének alapvető elemei közé tartozik a pályázatok kiválasztási és odaítélési kritériumok szerinti értékelése, a kedvezményezetteknek nyújtott tájékoztatás és iránymutatás, a projektek végrehajtásának felügyelete és ellenőrzése a kedvezményezettek által benyújtott, pénzügyi és szakmai előrehaladásról szóló jelentések alapján (beleértve a független külső ellenőr által hitelesített pénzügyi kimutatás benyújtását is, ha ezt a finanszírozási megállapodás előírja), valamint a korábbi ellenőrzések által ki nem szűrt hibák felismerését és javítását célzó és a kiadások szabályszerűségéről ésszerű bizonyosságot nyújtó utólagos ellenőrzések.

Szabályszerűségi kockázatok

ERFA, ESZA és Kohéziós Alap

| 4.20. | A kohéziós kiadások szabályszerűségét érintő legfontosabb kockázat az, hogy a kedvezményezettek nem támogatható költségeket is elszámolnak. Amennyiben ezt a tagállami ellenőrzés különböző szintjein nem ismerik fel, az azt eredményezheti, hogy a tagállam nem helytállóan igazolja a kiadásokat. Ha a Bizottság legkésőbb a programozási időszak végéig mindezt nem korrigálja, az az adott operatív programra vonatkozóan az uniós költségvetésből történő túlfizetéshez vezet. |
| --- | --- |

4.20.

A kohéziós kiadások szabályszerűségét érintő legfontosabb kockázat az, hogy a kedvezményezettek nem támogatható költségeket is elszámolnak. Amennyiben ezt a tagállami ellenőrzés különböző szintjein nem ismerik fel, az azt eredményezheti, hogy a tagállam nem helytállóan igazolja a kiadásokat. Ha a Bizottság legkésőbb a programozási időszak végéig mindezt nem korrigálja, az az adott operatív programra vonatkozóan az uniós költségvetésből történő túlfizetéshez vezet.

| 4.20. | Mivel az irányítási és az ellenőrzési rendszerek többéves jellegűek, előfordulhat, hogy a Bizottság által teljesített kifizetési igény, amelynek kapcsán később túlfizetést tártak fel, az igazolás időpontjában még nem haladt át a nemzeti és az uniós ellenőrzési lánc egészén.

  A Bizottság felügyeleti szerepkörében főként iránymutatást és képzést ad az irányítóhatóságoknak arról, hogy miként kell helyesen végrehajtani a kedvezményezettek szintjén rejlő hibák feltárására irányuló, igazolás előtt elvégzendő irányítási ellenőrzéseket, illetve a legkockázatosabb programok vagy hatóságok gyors ellenőrzése érdekében szorosan együttműködik a nemzeti hatóságokkal. |
| --- | --- |

4.20.

A Bizottság felügyeleti szerepkörében főként iránymutatást és képzést ad az irányítóhatóságoknak arról, hogy miként kell helyesen végrehajtani a kedvezményezettek szintjén rejlő hibák feltárására irányuló, igazolás előtt elvégzendő irányítási ellenőrzéseket, illetve a legkockázatosabb programok vagy hatóságok gyors ellenőrzése érdekében szorosan együttműködik a nemzeti hatóságokkal.

| 4.21. | Előfordulhat, hogy az operatív programok és a projektek tagállami és regionális szintű végrehajtásában részt vevők nem ismerik a hatályos szabályokat vagy bizonytalanok azok helyes értelmezését illetően. További kockázatot jelent a társfinanszírozású tevékenységek nagy száma és sokfélesége, valamint több, gyakran kisebb partner bevonása a projektek végrehajtásába. |
| --- | --- |

4.21.

Előfordulhat, hogy az operatív programok és a projektek tagállami és regionális szintű végrehajtásában részt vevők nem ismerik a hatályos szabályokat vagy bizonytalanok azok helyes értelmezését illetően. További kockázatot jelent a társfinanszírozású tevékenységek nagy száma és sokfélesége, valamint több, gyakran kisebb partner bevonása a projektek végrehajtásába.

| 4.21. | A 2007–2013-as szabályozási keret értelmében a kedvezményezetteket tájékoztatni kell a finanszírozás sajátos feltételeiről, az irányítóhatóságoknak pedig meg kell győződniük arról, hogy azok képesek is teljesíteni e feltételeket (az 1828/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése). E feltétel teljesülését a Bizottság ellenőrei rendszeresen ellenőrzik.

  A Bizottság kétoldalú és többoldalú képzéseket is szervezett, közöttük kiemelten az oktatók képzését célzó szemináriumokat, annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok folyamatosan képezzék, tájékoztassák, tanácsokkal lássák el és irányítsák a kedvezményezetteket és a végrehajtó szerveket. Az ilyen képzések különösen hasznosak a kisebb partnerekkel, például regionális vagy helyi szinten működő civil szervezetekkel kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Sőt, a Bizottság 2011-ben intézkedéseket kezdeményezett abból a célból, hogy azok a tagállamok, amelyek operatív programjaihoz az éves tevékenységi jelentésekben rendszeresen fenntartást kellett fűzni, egyedi, célzott tájékoztatásban részesüljenek. |
| --- | --- |

4.21.

A Bizottság kétoldalú és többoldalú képzéseket is szervezett, közöttük kiemelten az oktatók képzését célzó szemináriumokat, annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok folyamatosan képezzék, tájékoztassák, tanácsokkal lássák el és irányítsák a kedvezményezetteket és a végrehajtó szerveket. Az ilyen képzések különösen hasznosak a kisebb partnerekkel, például regionális vagy helyi szinten működő civil szervezetekkel kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Sőt, a Bizottság 2011-ben intézkedéseket kezdeményezett abból a célból, hogy azok a tagállamok, amelyek operatív programjaihoz az éves tevékenységi jelentésekben rendszeresen fenntartást kellett fűzni, egyedi, célzott tájékoztatásban részesüljenek.

Energiaügy és közlekedés

| 4.22. | Az energiaügyi és közlekedési kiadások szabályszerűségét érintő legfontosabb kockázat az, hogy a kedvezményezettek nem támogatható költségeket is feltüntethetnek költségelszámolásaikban, és ezt a Bizottság a bejelentett költségek megtérítése előtt nem ismeri fel. A közlekedési és energiaügyi TEN-projektek esetében azonban csökkenti a kockázatot, hogy a támogatható költségek gyakran meghaladják a társfinanszírozási határértéket. Az EEGP támogatásaiban nagy, összetett és transznacionális projektek részesülhetnek, és a támogatások gyors kifizetésének szükségessége akadályozhatja a megfelelő ellenőrzést. |
| --- | --- |

4.22.

Az energiaügyi és közlekedési kiadások szabályszerűségét érintő legfontosabb kockázat az, hogy a kedvezményezettek nem támogatható költségeket is feltüntethetnek költségelszámolásaikban, és ezt a Bizottság a bejelentett költségek megtérítése előtt nem ismeri fel. A közlekedési és energiaügyi TEN-projektek esetében azonban csökkenti a kockázatot, hogy a támogatható költségek gyakran meghaladják a társfinanszírozási határértéket. Az EEGP támogatásaiban nagy, összetett és transznacionális projektek részesülhetnek, és a támogatások gyors kifizetésének szükségessége akadályozhatja a megfelelő ellenőrzést.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 4.23. | Az
  1.1. melléklet 2. része
  a Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszertanát mutatja be. A kohézió, energiaügy és közlekedés ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:






  — | a Számvevőszék ellenőrzése során 243 közbenső és záró kifizetésből álló mintát vizsgált meg (6), |
| --- | --- | --- |

4.23.

Az
  1.1. melléklet 2. része
  a Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszertanát mutatja be. A kohézió, energiaügy és közlekedés ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

—

a Számvevőszék ellenőrzése során 243 közbenső és záró kifizetésből álló mintát vizsgált meg (6),

| — | a rendszerértékelés a kohézió területére, a 2007–2013 közötti programozási időszakra és az ellenőrző hatóságokra összpontosított, |
| --- | --- |

—

a rendszerértékelés a kohézió területére, a 2007–2013 közötti programozási időszakra és az ellenőrző hatóságokra összpontosított,

| — | a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálata a Regionális Politikai Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága, a Mobilitási és Közlekedési Főigazgatóság és az Energiaügyi Főigazgatóság éves tevékenységi jelentéseit érintette. |
| --- | --- |

—

a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálata a Regionális Politikai Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága, a Mobilitási és Közlekedési Főigazgatóság és az Energiaügyi Főigazgatóság éves tevékenységi jelentéseit érintette.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 4.24. | A
  4.1. melléklet
  a tranzakciótesztek eredményeit foglalja össze. A tranzakcióminta számvevőszéki vizsgálatai megállapították, hogy a 243 ellenőrzött kifizetés 49 %-ában fordult elő hiba. A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 7,7 % (7). |
| --- | --- |

4.24.

A
  4.1. melléklet
  a tranzakciótesztek eredményeit foglalja össze. A tranzakcióminta számvevőszéki vizsgálatai megállapították, hogy a 243 ellenőrzött kifizetés 49 %-ában fordult elő hiba. A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 7,7 % (7).

| 4.24. | A Bizottság megjegyzi, hogy a hibaarány két éve folyamatosan jóval a Számvevőszék által a 2006–2008-as időszakban jelentett hibaarány alatt marad. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a kedvező és ígéretes fejlemény a 2007–2013-as programozási időszak szigorított ellenőrzési előírásainak és a 2008-as cselekvési tervnek köszönhető (14).

  Ez az eredmény különösen annak fényében fontos, hogy 2010-től szinte minden operatív program kapcsán jelentettek be kiadásokat, amivel több mint kétszeresére növekedett a bejelentett kohéziós kiadások összege, és az érintett szereplők nagy száma miatt a hibák kockázata is nőtt. A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által észlelt hibák nem mindegyike jár majd pénzügyi hatással.


  A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által azonosított, nagy hatással járó, számszerűsíthető hibák jelentős többsége az ERFA operatív programjaival kapcsolatos, és mindössze három tagállamot érint a Számvevőszék mintájában szereplő 16-ból. A Bizottság intézkedéseket hoz a Számvevőszék által feltárt hibák korrekciójára, és a továbbiakban a legkockázatosabb programokra összpontosít. |
| --- | --- |

4.24.

Ez az eredmény különösen annak fényében fontos, hogy 2010-től szinte minden operatív program kapcsán jelentettek be kiadásokat, amivel több mint kétszeresére növekedett a bejelentett kohéziós kiadások összege, és az érintett szereplők nagy száma miatt a hibák kockázata is nőtt. A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által észlelt hibák nem mindegyike jár majd pénzügyi hatással.

A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által azonosított, nagy hatással járó, számszerűsíthető hibák jelentős többsége az ERFA operatív programjaival kapcsolatos, és mindössze három tagállamot érint a Számvevőszék mintájában szereplő 16-ból. A Bizottság intézkedéseket hoz a Számvevőszék által feltárt hibák korrekciójára, és a továbbiakban a legkockázatosabb programokra összpontosít.

| 4.25. | A Bizottság úgy véli, hogy a hibát tartalmazó tranzakciók 58 %-a esetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a hibák legalább egy részét (még a kiadások Bizottság felé történő igazolása előtt) kiszűrjék és javítsák. |
| --- | --- |

4.25.

A Bizottság úgy véli, hogy a hibát tartalmazó tranzakciók 58 %-a esetében a tagállami hatóságok elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a hibák legalább egy részét (még a kiadások Bizottság felé történő igazolása előtt) kiszűrjék és javítsák.

| 4.25. | A Bizottság szigorúan nyomon követi a szóban forgó ügyeket annak érdekében, hogy az érintett rendszerek a jövőben hatékonyabban szűrjék ki a hibákat még az igazolás előtt.

  Az irányítóhatóságoknak még a kiadások igazolása előtt minden kedvezményezetti igény kapcsán okmányellenőrzést kell végezniük. A műveletek helyszíni ellenőrzésére azonban a projektvégrehajtás későbbi szakaszaiban is sor kerülhet, az igazolás után, egészen a zárásig, ami világossá teszi, hogy korábban miért nem tárták fel a Számvevőszék mintája alapján fellelt hibák egy részét (lásd a Bizottság 20. bekezdésre adott válaszát). Az ellenőrzési rendszerek hibaarány-csökkentő hatása általában csak a későbbi évek során, az összes ellenőrzési szint végrehajtása után nyilvánul meg. |
| --- | --- |

4.25.

Az irányítóhatóságoknak még a kiadások igazolása előtt minden kedvezményezetti igény kapcsán okmányellenőrzést kell végezniük. A műveletek helyszíni ellenőrzésére azonban a projektvégrehajtás későbbi szakaszaiban is sor kerülhet, az igazolás után, egészen a zárásig, ami világossá teszi, hogy korábban miért nem tárták fel a Számvevőszék mintája alapján fellelt hibák egy részét (lásd a Bizottság 20. bekezdésre adott válaszát). Az ellenőrzési rendszerek hibaarány-csökkentő hatása általában csak a későbbi évek során, az összes ellenőrzési szint végrehajtása után nyilvánul meg.

A közbeszerzési szabályok megsértése a tranzakciók egyötöde esetében

| 4.26. | A Számvevőszék az ellenőrzött 243 tranzakció 19 %-ánál talált az uniós vagy tagállami közbeszerzési szabályok betartásának elmulasztásával kapcsolatos hibát. Súlyos szabálysértéseket az ellenőrzött tranzakciók 5 %-ában tárt fel. Ezek a számszerűsíthető hibák 24 %-át és a szakpolitika-csoportra vonatkozó becsült hibaarány hozzávetőleg 31 %-át teszik ki (lásd: 4.1. példa). |
| --- | --- |

4.26.

A Számvevőszék az ellenőrzött 243 tranzakció 19 %-ánál talált az uniós vagy tagállami közbeszerzési szabályok betartásának elmulasztásával kapcsolatos hibát. Súlyos szabálysértéseket az ellenőrzött tranzakciók 5 %-ában tárt fel. Ezek a számszerűsíthető hibák 24 %-át és a szakpolitika-csoportra vonatkozó becsült hibaarány hozzávetőleg 31 %-át teszik ki (lásd: 4.1. példa).

| 4.26. | A Bizottság és a Számvevőszék azonos módon vizsgálja a közbeszerzési szabályok betartását, a Bizottság ugyanakkor arányos átalánykorrekciók alkalmazásával megfelelően kezeli az uniós költségvetést érintő kár kockázatát (lásd az 1. fejezet 1.1. mellékletének 11. pontját).

  A Bizottság és általában a nemzeti hatóságok ezeket a korrekciós rátákat alkalmazzák a közbeszerzési szabályok megsértése miatt kirótt pénzügyi korrekcióknál, a Számvevőszék által feltárt hibák esetében is. |
| --- | --- |

4.26.

A Bizottság és általában a nemzeti hatóságok ezeket a korrekciós rátákat alkalmazzák a közbeszerzési szabályok megsértése miatt kirótt pénzügyi korrekcióknál, a Számvevőszék által feltárt hibák esetében is.

4.1.   példa

A közbeszerzési szabályok súlyos megsértése

| a) | Egy szerződést jogellenesen ítéltek oda egy valószerűtlenül alacsony árajánlatot kínáló projekt számára: egy ERFA-projekt esetében a Számvevőszék megállapította, hogy a kikötőrakpartok építését egy rendkívül alacsony árajánlatot adó pályázónak ítélték oda. A tagállami jogszabályok értelmében ennek az ajánlat elutasítását kellett volna eredményeznie, mivel az ajánlat megvalósíthatósága a javasolt áron nem volt biztosított. A második legalacsonyabb árajánlatot benyújtó pályázó sikeresen fellebbezett az odaítélési határozat ellen egy tagállami közigazgatási bíróságon. A tagállami bíróság határozata ellenére a projekt 2009. évi befejezését követően a kiadásokat mégis igazolták a Bizottság felé. |
| --- | --- |

a)

Egy szerződést jogellenesen ítéltek oda egy valószerűtlenül alacsony árajánlatot kínáló projekt számára: egy ERFA-projekt esetében a Számvevőszék megállapította, hogy a kikötőrakpartok építését egy rendkívül alacsony árajánlatot adó pályázónak ítélték oda. A tagállami jogszabályok értelmében ennek az ajánlat elutasítását kellett volna eredményeznie, mivel az ajánlat megvalósíthatósága a javasolt áron nem volt biztosított. A második legalacsonyabb árajánlatot benyújtó pályázó sikeresen fellebbezett az odaítélési határozat ellen egy tagállami közigazgatási bíróságon. A tagállami bíróság határozata ellenére a projekt 2009. évi befejezését követően a kiadásokat mégis igazolták a Bizottság felé.

| b) | A munka és szolgáltatások között mesterséges felosztást alkalmaztak több pályázatban: azonos operatív programhoz tartozó több ERFA-projekt esetében egy folyó tengeri utasszállító hajók számára történő hajózhatóvá tételéhez kapcsolódóan az alvállalkozókat nem szabályszerűen bízták meg a munkák és szolgáltatások elvégzésével. Az ajánlatkérő a munkákat és szolgáltatásokat oly módon osztotta meg, hogy a szerződések értéke nem érte el az uniós és tagállami közbeszerzési szabályokban meghatározott határértékeket, megkerülve ezzel a szokásos pályázati követelményeket. Következésképpen e szerződések közül többet is ugyanannak a vállalkozónak ítéltek oda. |
| --- | --- |

b)

A munka és szolgáltatások között mesterséges felosztást alkalmaztak több pályázatban: azonos operatív programhoz tartozó több ERFA-projekt esetében egy folyó tengeri utasszállító hajók számára történő hajózhatóvá tételéhez kapcsolódóan az alvállalkozókat nem szabályszerűen bízták meg a munkák és szolgáltatások elvégzésével. Az ajánlatkérő a munkákat és szolgáltatásokat oly módon osztotta meg, hogy a szerződések értéke nem érte el az uniós és tagállami közbeszerzési szabályokban meghatározott határértékeket, megkerülve ezzel a szokásos pályázati követelményeket. Következésképpen e szerződések közül többet is ugyanannak a vállalkozónak ítéltek oda.

| c) | A kezdeti pályázati dokumentációban előirányzott kiegészítő munkák esetében nem került sor pályáztatásra: egy ERFA-projekt esetében egy egyetem épületének felújításával kapcsolatos munkákat közvetlenül ítéltek oda egy vállalkozónak. Noha a munkák tervként szerepeltek az előzetes feladatmeghatározásban, az ajánlatkérő olyan kiegészítő munkaként kezelte azokat, amellyel a főszerződéssel kapcsolatos pályáztatás során nem számolhattak. |
| --- | --- |

c)

A kezdeti pályázati dokumentációban előirányzott kiegészítő munkák esetében nem került sor pályáztatásra: egy ERFA-projekt esetében egy egyetem épületének felújításával kapcsolatos munkákat közvetlenül ítéltek oda egy vállalkozónak. Noha a munkák tervként szerepeltek az előzetes feladatmeghatározásban, az ajánlatkérő olyan kiegészítő munkaként kezelte azokat, amellyel a főszerződéssel kapcsolatos pályáztatás során nem számolhattak.

| 4.27. | A Számvevőszék az ellenőrzött 243 tranzakció további 14 %-ánál talált a pályáztatási és szerződéskötési eljárásokkal kapcsolatos szabályszerűségi és nem számszerűsíthető hibát. E hibák között előfordult a tájékoztatásra és a nyilvánosság biztosítására vonatkozó előírások megszegése (pl. a pályázat eredményéről szóló értesítések késői közzététele), valamint a pályázati feltételek kiírásában, illetve az ajánlatok értékelése során tapasztalt eljárásbeli hiányosságok. Ugyancsak ide tartozik az uniós irányelvek nem megfelelő átültetése a tagállami közbeszerzési törvényekbe. Ezek a hibák nem szerepelnek a hibaarány becslésében (8). |
| --- | --- |

4.27.

A Számvevőszék az ellenőrzött 243 tranzakció további 14 %-ánál talált a pályáztatási és szerződéskötési eljárásokkal kapcsolatos szabályszerűségi és nem számszerűsíthető hibát. E hibák között előfordult a tájékoztatásra és a nyilvánosság biztosítására vonatkozó előírások megszegése (pl. a pályázat eredményéről szóló értesítések késői közzététele), valamint a pályázati feltételek kiírásában, illetve az ajánlatok értékelése során tapasztalt eljárásbeli hiányosságok. Ugyancsak ide tartozik az uniós irányelvek nem megfelelő átültetése a tagállami közbeszerzési törvényekbe. Ezek a hibák nem szerepelnek a hibaarány becslésében (8).

| 4.27. | A Bizottság utána fog járni a Számvevőszék által feltárt hibáknak. Az olyan formai hibáknál azonban, mint például az eredményhirdetmények késői közzététele, a Bizottság kerüli a pénzügyi korrekciók alkalmazását. |
| --- | --- |

4.27.

A nem támogatható projektek a becsült hibaarány több mint egyharmadát teszik ki

| 4.28. | Ezenfelül a Számvevőszék a 243 ellenőrzött tranzakció 3 %-áról megállapította, hogy azok egyáltalán nem jogosultak támogatásra. Ezek a hibák az összes számszerűsíthető hiba 14 %-át és a szakpolitika-csoportra vonatkozó becsült hibaarány hozzávetőleg 43 %-át teszik ki (lásd: 4.2. példa). |
| --- | --- |

4.28.

Ezenfelül a Számvevőszék a 243 ellenőrzött tranzakció 3 %-áról megállapította, hogy azok egyáltalán nem jogosultak támogatásra. Ezek a hibák az összes számszerűsíthető hiba 14 %-át és a szakpolitika-csoportra vonatkozó becsült hibaarány hozzávetőleg 43 %-át teszik ki (lásd: 4.2. példa).

| 4.28. | A Számvevőszék az adott kategóriában többféle nem támogatható projektet azonosított. Ez azt mutatja, hogy az érintett programhatóságoknak több és jobb irányítási ellenőrzést kell végezniük annak érdekében, hogy az ilyen projekteket már a kiválasztási szakaszban kiszűrjék. A Bizottság az érintett programhatóságokkal együtt utána fog járni ezeknek az ügyeknek. |
| --- | --- |

4.28.

4.2.   példa

Nem támogatható projektek

| a) | A tagállami támogathatósági szabályok értelmében nem volt támogatható a projekt: egy ERFA-projekt esetében egy, az előző, 2000–2006 közötti programozási időszakban jóváhagyott és befejezett projekt kiadásait a 2007–2013 közötti operatív program keretében igazolták a Bizottság felé. Ez nem felelt meg a tagállami támogathatósági szabályoknak, így a projekt nem támogatható projektnek minősült. |
| --- | --- |

a)

A tagállami támogathatósági szabályok értelmében nem volt támogatható a projekt: egy ERFA-projekt esetében egy, az előző, 2000–2006 közötti programozási időszakban jóváhagyott és befejezett projekt kiadásait a 2007–2013 közötti operatív program keretében igazolták a Bizottság felé. Ez nem felelt meg a tagállami támogathatósági szabályoknak, így a projekt nem támogatható projektnek minősült.

| b) | Egy megvalósíthatósági tanulmány eredménye alapján nem volt támogatható a jövedelemtermelő projekt: egy ERFA-projekt esetében a projektpályázat részét képező megvalósíthatósági tanulmány szerint a projekt a végrehajtás költségeit meghaladó mértékű jövedelmet termel majd, így az nem volt jogosult az ERFA társfinanszírozására. |
| --- | --- |

b)

Egy megvalósíthatósági tanulmány eredménye alapján nem volt támogatható a jövedelemtermelő projekt: egy ERFA-projekt esetében a projektpályázat részét képező megvalósíthatósági tanulmány szerint a projekt a végrehajtás költségeit meghaladó mértékű jövedelmet termel majd, így az nem volt jogosult az ERFA társfinanszírozására.

| c) | Az állami társfinanszírozásra vonatkozó állami támogatási feltételeket nem teljesítő projektet támogattak: egy ERFA-projektet az uniós támogatás hiányában is végrehajtottak volna. Ennélfogva az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokban foglalt feltételek nem teljesültek. |
| --- | --- |

c)

Az állami társfinanszírozásra vonatkozó állami támogatási feltételeket nem teljesítő projektet támogattak: egy ERFA-projektet az uniós támogatás hiányában is végrehajtottak volna. Ennélfogva az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokban foglalt feltételek nem teljesültek.

A számszerűsíthető hibák több mint fele a különböző nem támogatható költségek elszámolásából származik

| 4.29. | A Számvevőszék az ellenőrzött tranzakciók 12 %-ánál állapított meg különböző jellegű nem támogatható költségeket. Ezek a hibák a számszerűsíthető hibák 59 %-át és a szakpolitika-csoportra vonatkozó becsült hibaarány hozzávetőleg 23 %-át teszik ki (lásd: 4.3. példa). |
| --- | --- |

4.29.

A Számvevőszék az ellenőrzött tranzakciók 12 %-ánál állapított meg különböző jellegű nem támogatható költségeket. Ezek a hibák a számszerűsíthető hibák 59 %-át és a szakpolitika-csoportra vonatkozó becsült hibaarány hozzávetőleg 23 %-át teszik ki (lásd: 4.3. példa).

| 4.29. | A Bizottság képzéssel és iránymutatással biztosítani kívánja, hogy a programirányító hatóságok jól ismerjék a támogathatóság szabályait, és hogy ezen ismereteiket a pénzeszközök kezelésével foglalkozó összes szerv számára is továbbadják. A Bizottság folytatni fogja képzési tevékenységeit, amelyeket a továbbiakban a kockázatokkal érintett programhatóságokra összpontosít. Ezzel összefüggésben utalunk a 4.20 és a 4.21. bekezdésre adott válaszban említett intézkedésekre. |
| --- | --- |

4.29.

4.3.   példa

Különböző nem támogatható költségek elszámolása

| a) | A felszerelést a támogatható területen kívül helyezték üzembe (beszállítók eszközökkel való ellátása): egy ERFA-projekt keretében a költségnyilatkozat új felszerelés beszerzésére vonatkozó költségeket is tartalmazott. A támogatott felszerelések némelyikét külföldön vagy az érintett tagállam nem konvergenciarégióinak egyikében használták. Ez nincs összhangban az operatív programra vonatkozó támogathatósági szabályokkal. Amikor ezt a közreműködő szerv észlelte, a kiadás még be volt jelentve a Bizottságnál. |
| --- | --- |

a)

A felszerelést a támogatható területen kívül helyezték üzembe (beszállítók eszközökkel való ellátása): egy ERFA-projekt keretében a költségnyilatkozat új felszerelés beszerzésére vonatkozó költségeket is tartalmazott. A támogatott felszerelések némelyikét külföldön vagy az érintett tagállam nem konvergenciarégióinak egyikében használták. Ez nincs összhangban az operatív programra vonatkozó támogathatósági szabályokkal. Amikor ezt a közreműködő szerv észlelte, a kiadás még be volt jelentve a Bizottságnál.

| b) | Helytelen társfinanszírozási arányt alkalmaztak: egy, az ideiglenes munkavállalók számára tanfolyamokat biztosító ESZA-projekt esetében egy vállalat a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) vonatkozó magasabb társfinanszírozási arányban részesült, noha nem volt kkv. |
| --- | --- |

b)

Helytelen társfinanszírozási arányt alkalmaztak: egy, az ideiglenes munkavállalók számára tanfolyamokat biztosító ESZA-projekt esetében egy vállalat a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) vonatkozó magasabb társfinanszírozási arányban részesült, noha nem volt kkv.

| c) | Túl magas összegeket számoltak el az adott projektre: egy olyan ESZA munkaerő-piaci projekt esetében, amelyet több szervezet partnerségben hajtott végre, a partnerek olyan költségekre nyújtottak be támogatásigénylést, amelyek jelentős mértékben meghaladták a tényleges költségeket. |
| --- | --- |

c)

Túl magas összegeket számoltak el az adott projektre: egy olyan ESZA munkaerő-piaci projekt esetében, amelyet több szervezet partnerségben hajtott végre, a partnerek olyan költségekre nyújtottak be támogatásigénylést, amelyek jelentős mértékben meghaladták a tényleges költségeket.

| d) | A visszaigényelt költségekre vonatkozóan nem voltak bizonylatok: egy oktatással és képzéssel kapcsolatos ESZA-projekt esetében a költségeket a résztvevők által elért eredmények alapján igényelték vissza. A résztvevőkre vonatkozó több ellenőrzött aktában azonban nem volt a bejelentett eredményt alátámasztó bizonylat. |
| --- | --- |

d)

A visszaigényelt költségekre vonatkozóan nem voltak bizonylatok: egy oktatással és képzéssel kapcsolatos ESZA-projekt esetében a költségeket a résztvevők által elért eredmények alapján igényelték vissza. A résztvevőkre vonatkozó több ellenőrzött aktában azonban nem volt a bejelentett eredményt alátámasztó bizonylat.

A pénzügyi tervezési eszközök egyedi hiányosságai

| 4.30. | A pénzügyi tervezési eszközök magántőke-befektetés, kölcsönök és garanciák révén nyújthatnak segítséget (9). A pénzügyi tervezési eszközöket végrehajtó alapok – jogi struktúrájuk kialakítását követően – az operatív programból részesülnek hozzájárulásban. Pénzügyi támogatást ennek következtében a végső kedvezményezettek és a projektek kaphatnak, olyan tevékenységekért, amelyek az operatív program hatáskörébe tartoznak. Ezek a pénzügyi tervezési eszközök kialakításuknál fogva feltöltődő jellegűek: minden, a beruházások vagy kölcsönök megtérüléséből származó forrás, a nyereséget is beleértve, az alapban halmozódik annak fennállása alatt, majd azt ismét hasonló célokra kell felhasználni. |
| --- | --- |

4.30.

A pénzügyi tervezési eszközök magántőke-befektetés, kölcsönök és garanciák révén nyújthatnak segítséget (9). A pénzügyi tervezési eszközöket végrehajtó alapok – jogi struktúrájuk kialakítását követően – az operatív programból részesülnek hozzájárulásban. Pénzügyi támogatást ennek következtében a végső kedvezményezettek és a projektek kaphatnak, olyan tevékenységekért, amelyek az operatív program hatáskörébe tartoznak. Ezek a pénzügyi tervezési eszközök kialakításuknál fogva feltöltődő jellegűek: minden, a beruházások vagy kölcsönök megtérüléséből származó forrás, a nyereséget is beleértve, az alapban halmozódik annak fennállása alatt, majd azt ismét hasonló célokra kell felhasználni.

| 4.30. | Az alapoknak teljesített kifizetések rendszerint a finanszírozási megállapodásoknak megfelelően történnek. A Bizottság iránymutatásában azt ajánlotta, hogy az irányítóhatóságok körültekintően, a mögöttes beruházási stratégiának és/vagy üzleti tervnek megfelelően, szakaszosan utalják át az operatív programok hozzájárulásait az adott holdingalapok vagy pénzügyi konstrukciók számára (2008. évi II. COCOF-közlemény, GYIK melléklet, a 10. kérdésre adott válasz; 2011. évi III. COCOF-közlemény – 2.4.5., 2.5.5., 2.5.6., 5.3.6. pont). |
| --- | --- |

4.30.

| 4.31. | A rendelet meghatározza, hogy a pénzügyi tervezési eszközöket három célra lehet felhasználni: ezek a kkv-k támogatását biztosító alapok (beleértve a JEREMIE kezdeményezést [Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises, mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források] (10), a városfejlesztési alapok (beleértve a JESSICA kezdeményezést [Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas, fenntartható városfejlesztési beruházásokat támogató közös európai kezdeményezés] (11) és az energiahatékonyság elősegítését célzó alapok. |
| --- | --- |

4.31.

A rendelet meghatározza, hogy a pénzügyi tervezési eszközöket három célra lehet felhasználni: ezek a kkv-k támogatását biztosító alapok (beleértve a JEREMIE kezdeményezést [Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises, mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források] (10), a városfejlesztési alapok (beleértve a JESSICA kezdeményezést [Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas, fenntartható városfejlesztési beruházásokat támogató közös európai kezdeményezés] (11) és az energiahatékonyság elősegítését célzó alapok.

| 4.32. | A Bizottság nem rendelkezik részletes adatokkal a pénzügyi tervezési eszközök támogatásáról. Becslése szerint hozzávetőleg 8,1 milliárd euro összegben hoztak létre pénzügyi tervezési eszközöket, amelyek 2010 végéig 5,2 milliárd euro kifizetésben részesültek a 2007–2013 közötti időszak operatív programjaiból. A Bizottság becslése szerint ez a jelenlegi programozási időszakra nézve az operatív programokból az alapoknak folyósítandó kifizetések közel felét jelenti. |
| --- | --- |

4.32.

A Bizottság nem rendelkezik részletes adatokkal a pénzügyi tervezési eszközök támogatásáról. Becslése szerint hozzávetőleg 8,1 milliárd euro összegben hoztak létre pénzügyi tervezési eszközöket, amelyek 2010 végéig 5,2 milliárd euro kifizetésben részesültek a 2007–2013 közötti időszak operatív programjaiból. A Bizottság becslése szerint ez a jelenlegi programozási időszakra nézve az operatív programokból az alapoknak folyósítandó kifizetések közel felét jelenti.

| 4.32. | Az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 44. cikke nem írja elő a tagállamok számára, hogy részletes adatokat szolgáltassanak a Bizottságnak a pénzügyi konstrukciókról. A irányítóhatóságok mindazonáltal 2010 végén önkéntesen adatokat szolgáltattak a Bizottságnak a pénzügyi konstrukciókat alkalmazó alapok számára teljesített kifizetésekről, annak érdekében, hogy az felmérhesse a pénzügyi konstrukcióknak a vállalkozások támogatásában elért eredményeit. A Bizottság módosítani kívánja a rendeletet, hogy ezáltal a 2007–2013-as időszak hátralévő részére már megfelelő beszámolási követelmények vonatkozzanak. |
| --- | --- |

4.32.

| 4.33. | 2010-ben az ellenőrzött mintában szereplő 203 ERFA- és ESZA-kifizetésből 13 pénzügyi tervezési eszközöket végrehajtó alapra vonatkozott. A Számvevőszék e 13 tranzakcióból hétben állapított meg szabályszerűségi hibát. E hibák túlnyomó részét az operatív programból az alap számára történő támogatásnyújtásra vonatkozó szabályozási követelmények figyelmen kívül hagyása okozta (lásd: 4.4. példa). |
| --- | --- |

4.33.

2010-ben az ellenőrzött mintában szereplő 203 ERFA- és ESZA-kifizetésből 13 pénzügyi tervezési eszközöket végrehajtó alapra vonatkozott. A Számvevőszék e 13 tranzakcióból hétben állapított meg szabályszerűségi hibát. E hibák túlnyomó részét az operatív programból az alap számára történő támogatásnyújtásra vonatkozó szabályozási követelmények figyelmen kívül hagyása okozta (lásd: 4.4. példa).

4.4.   példa

A pénzügyi tervezési eszközökkel kapcsolatos szabályszerűségi hibák

| a) | Egy regionális pénzügyi szerv által kezelt garanciaalap túlzott mértékű dotációban részesült: egy ERFA-projekt esetében a Bizottság megállapította, hogy számos előírt feltétel (például a beruházási stratégia és tervezés, a kilépési politika leírása és a felszámolási rendelkezések) hiányzott, amikor a regionális önkormányzat és az alapot kezelő regionális ügynökség aláírta a támogatási szerződést. A támogatási szerződés aláírását követően, 2009 decemberének utolsó hetében az alap dotációját 17 millió euróról 233 millió euróra emelték (ez az összeg az operatív program teljes programozási időszakra vonatkozó költségvetése 14 %-ának felelt meg). Csupán 2010 júniusában készítettek és hagytak jóvá egy üzleti tervet, amely azonban irreális feltevéseken alapult. Az irányító hatóságok által 2007-ben lekötött operatív programbeli támogatások jelentős részét 2009 végéig nem költötték el. A garanciaalapnak odaítélt összeg megemelése lehetővé tette az akkor hatályos, a fel nem használt támogatások két év után történő visszavonását előíró n+2-es szabály megkerülését. A 2011-es év közepéig a dotáció teljes összegéből (233 millió euro) 1,5 millió eurót kötöttek le az alapból. |
| --- | --- |

a)

Egy regionális pénzügyi szerv által kezelt garanciaalap túlzott mértékű dotációban részesült: egy ERFA-projekt esetében a Bizottság megállapította, hogy számos előírt feltétel (például a beruházási stratégia és tervezés, a kilépési politika leírása és a felszámolási rendelkezések) hiányzott, amikor a regionális önkormányzat és az alapot kezelő regionális ügynökség aláírta a támogatási szerződést. A támogatási szerződés aláírását követően, 2009 decemberének utolsó hetében az alap dotációját 17 millió euróról 233 millió euróra emelték (ez az összeg az operatív program teljes programozási időszakra vonatkozó költségvetése 14 %-ának felelt meg). Csupán 2010 júniusában készítettek és hagytak jóvá egy üzleti tervet, amely azonban irreális feltevéseken alapult. Az irányító hatóságok által 2007-ben lekötött operatív programbeli támogatások jelentős részét 2009 végéig nem költötték el. A garanciaalapnak odaítélt összeg megemelése lehetővé tette az akkor hatályos, a fel nem használt támogatások két év után történő visszavonását előíró n+2-es szabály megkerülését. A 2011-es év közepéig a dotáció teljes összegéből (233 millió euro) 1,5 millió eurót kötöttek le az alapból.

| b) | Az Európai Beruházási Alap (EBA) által kezelt JEREMIE holdingalapot késve hozták létre: az ERFA e projektjéhez egy három operatív programot és négy különböző minisztériumot magában foglaló összetett struktúra keretében JEREMIE holdingalapot hoztak létre, amely az EBA által irányított különleges célú gazdasági egység kialakítását támogatja. A kezdeti támogatási szerződés EBA-val történt aláírása után, 2009 októberében az érintett irányító hatóságok kiadásokat számoltak el, amelyeket 2009 decemberében igazoltak a Bizottság felé. Ezek a kiadások a háromból két operatív programból a holdingalap számára nyújtott, az EBA irányítása alá tartozó átmeneti számlára továbbított hozzájáruláshoz kapcsolódtak. A különleges célú gazdasági egységre vonatkozó tárgyalások azonban még folyamatban voltak a harmadik operatív program irányításáért felelős minisztériumok egyikével, így a holdingalapról szóló végső megállapodást az EBA és a különleges célú gazdasági egység között csak 2010 decemberének végén írták alá. Ennek következtében a pénzügyi tervezési eszközök végrehajtására szolgáló struktúra 2010-ben nem lépett működésbe, és a támogatásokat csak 2011-ben utalták át az átmeneti számláról a különleges célú gazdasági egységhez. |
| --- | --- |

b)

Az Európai Beruházási Alap (EBA) által kezelt JEREMIE holdingalapot késve hozták létre: az ERFA e projektjéhez egy három operatív programot és négy különböző minisztériumot magában foglaló összetett struktúra keretében JEREMIE holdingalapot hoztak létre, amely az EBA által irányított különleges célú gazdasági egység kialakítását támogatja. A kezdeti támogatási szerződés EBA-val történt aláírása után, 2009 októberében az érintett irányító hatóságok kiadásokat számoltak el, amelyeket 2009 decemberében igazoltak a Bizottság felé. Ezek a kiadások a háromból két operatív programból a holdingalap számára nyújtott, az EBA irányítása alá tartozó átmeneti számlára továbbított hozzájáruláshoz kapcsolódtak. A különleges célú gazdasági egységre vonatkozó tárgyalások azonban még folyamatban voltak a harmadik operatív program irányításáért felelős minisztériumok egyikével, így a holdingalapról szóló végső megállapodást az EBA és a különleges célú gazdasági egység között csak 2010 decemberének végén írták alá. Ennek következtében a pénzügyi tervezési eszközök végrehajtására szolgáló struktúra 2010-ben nem lépett működésbe, és a támogatásokat csak 2011-ben utalták át az átmeneti számláról a különleges célú gazdasági egységhez.

| c) | Nem szabályszerű felszámolási rendelkezések: egy ERFA-projekt esetében a tagállami minisztérium és a JEREMIE alapot kezelő regionális ügynökség által aláírt megállapodás kimondta, hogy az alap felszámolása esetén a fennmaradó tőke felett a regionális önkormányzat rendelkezik, és azt át kell utalni a regionális kincstárba. Ez a rendelkezés sérti azt a szabályozási követelményt, amely szerint a visszatérített forrásokat kizárólag a kis- és középvállalkozások működésének elősegítéséhez lehet felhasználni. |
| --- | --- |

c)

Nem szabályszerű felszámolási rendelkezések: egy ERFA-projekt esetében a tagállami minisztérium és a JEREMIE alapot kezelő regionális ügynökség által aláírt megállapodás kimondta, hogy az alap felszámolása esetén a fennmaradó tőke felett a regionális önkormányzat rendelkezik, és azt át kell utalni a regionális kincstárba. Ez a rendelkezés sérti azt a szabályozási követelményt, amely szerint a visszatérített forrásokat kizárólag a kis- és középvállalkozások működésének elősegítéséhez lehet felhasználni.

| 4.34. | Az operatív programokból a pénzügyi tervezési eszközöket végrehajtó alapoknak nyújtott, a teljes időszakra vonatkozó pénzügyi támogatások kifizetése általában egy összegben, a holdingalap jogi struktúrájának kialakítását követően történik. A támogatási szerződésekben meghatározhatók alternatív finanszírozási konstrukciók is. Ezeket a kifizetéseket a rendelet értelmében felmerült kiadásként igazolják a Bizottság felé. |
| --- | --- |

4.34.

Az operatív programokból a pénzügyi tervezési eszközöket végrehajtó alapoknak nyújtott, a teljes időszakra vonatkozó pénzügyi támogatások kifizetése általában egy összegben, a holdingalap jogi struktúrájának kialakítását követően történik. A támogatási szerződésekben meghatározhatók alternatív finanszírozási konstrukciók is. Ezeket a kifizetéseket a rendelet értelmében felmerült kiadásként igazolják a Bizottság felé.

| 4.34. | Ami a 2010. évi záró beszámolókat illeti, a Bizottság a tagállamoknak pénzügyi konstrukciók céljaira folyósított összegeket – a tagállamok által szolgáltatott információk alapján – előre kifizetett kiadássá minősítette át (lásd a Bizottság 1. fejezet, 1.33–1.36. bekezdésére adott válaszát). |
| --- | --- |

4.34.

| 4.35. | Az ilyen kifizetéseknek az ellenőrző hatóságok által történő utólagos ellenőrzése általában arra a pénzügyi évre vonatkozik, amelyben a kifizetés történt. 2010 végéig az utólagos ellenőrzéseknek korlátozott volt a hatásköre, mivel a legjobb esetben is csupán néhány műveletet választottak ki támogatásra, a végső kedvezményezettek és a projektek pedig korlátozott összegű támogatáshoz jutottak. |
| --- | --- |

4.35.

Az ilyen kifizetéseknek az ellenőrző hatóságok által történő utólagos ellenőrzése általában arra a pénzügyi évre vonatkozik, amelyben a kifizetés történt. 2010 végéig az utólagos ellenőrzéseknek korlátozott volt a hatásköre, mivel a legjobb esetben is csupán néhány műveletet választottak ki támogatásra, a végső kedvezményezettek és a projektek pedig korlátozott összegű támogatáshoz jutottak.

| 4.35. | A DG REGIO és a DG EMPL közös ellenőrzési stratégiája kilátásba helyezte a pénzügyi konstrukciók tematikus ellenőrzését. A Bizottság a tagállamok ellenőrzési hatóságaival közösen alkalmazandó ellenőrzési kézikönyv tervezetében rögzítette, hogy a tematikus ellenőrzéseknek az alap összetételére és a pénzügyi konstrukciós projektek tényleges végrehajtására is ki kell terjednie. |
| --- | --- |

4.35.

| 4.36. | Külön ellenőrzések tervezése nélkül ezért nem valószínű, hogy az ellenőrző hatóságok a 2007–2013 közötti programozási időszak 2015. évi lezárásáig végrehajtja a pénzügyi tervezési eszközökkel kapcsolatos tényleges műveletek ellenőrzését. |
| --- | --- |

4.36.

Külön ellenőrzések tervezése nélkül ezért nem valószínű, hogy az ellenőrző hatóságok a 2007–2013 közötti programozási időszak 2015. évi lezárásáig végrehajtja a pénzügyi tervezési eszközökkel kapcsolatos tényleges műveletek ellenőrzését.

| 4.36. | Az ellenőrzési hatóságok és a Bizottság tematikus ellenőrzéseket végezhetnek, akár a pénzügyi konstrukciók kapcsán is. A Bizottság, amint azt a 4.35. bekezdésre adott válaszában is említette, olyan ellenőrzési megközelítést ajánlott az ellenőrzési hatóságoknak, amelynek részeként a végrehajtott projektek egy mintájának ellenőrzésével sor kerül a pénzügyi konstrukciók végrehajtásának vizsgálatára is. |
| --- | --- |

4.36.

A RENDSZEREK EREDMÉNYESSÉGE

| 4.37. | A 2007–2013 közötti programozási időszak tekintetében a tagállamok ellenőrző hatóságai központi szerepet töltenek be abban, hogy a nemzeti irányítási és kontrollrendszerek eredményes működésének ellenőrzésével, valamint az éves ellenőrzési jelentések és ellenőrzési vélemények Bizottság felé történő benyújtásával kapcsolatos felelősségük révén igyekeznek biztosítani a kohéziós kiadások szabályszerűségét (4.12. bekezdés). A jelenlegi időszakban a tagállamok 112 az ERFA-val, a Kohéziós Alappal, valamint az ESZA-val foglalkozó ellenőrző hatóságot hoztak létre (12). |
| --- | --- |

4.37.

A 2007–2013 közötti programozási időszak tekintetében a tagállamok ellenőrző hatóságai központi szerepet töltenek be abban, hogy a nemzeti irányítási és kontrollrendszerek eredményes működésének ellenőrzésével, valamint az éves ellenőrzési jelentések és ellenőrzési vélemények Bizottság felé történő benyújtásával kapcsolatos felelősségük révén igyekeznek biztosítani a kohéziós kiadások szabályszerűségét (4.12. bekezdés). A jelenlegi időszakban a tagállamok 112 az ERFA-val, a Kohéziós Alappal, valamint az ESZA-val foglalkozó ellenőrző hatóságot hoztak létre (12).

A legtöbb vizsgált ellenőrző hatóság munkája részben eredményesnek bizonyult

| 4.38. | A Számvevőszék mintaalapú vizsgálatnak vetette alá hat tagállam nyolc ellenőrző hatóságát (és más, felhatalmazással rendelkező ellenőrző szervét). A Számvevőszék valamennyi esetben áttekintette:






  — | szervezeti szabályaikat és ellenőrzési módszertanukat, |
| --- | --- | --- |

4.38.

A Számvevőszék mintaalapú vizsgálatnak vetette alá hat tagállam nyolc ellenőrző hatóságát (és más, felhatalmazással rendelkező ellenőrző szervét). A Számvevőszék valamennyi esetben áttekintette:

—

szervezeti szabályaikat és ellenőrzési módszertanukat,

| — | munkadokumentumaikat legfeljebb négy rendszerellenőrzésre visszamenőleg, |
| --- | --- |

—

munkadokumentumaikat legfeljebb négy rendszerellenőrzésre visszamenőleg,

| — | a legfeljebb 30 művelet ellenőrzését tartalmazó mintára vonatkozó munkadokumentumaikat, beleértve a 30-ból legalább nyolc ellenőrzés ismételt elvégzését, és |
| --- | --- |

—

a legfeljebb 30 művelet ellenőrzését tartalmazó mintára vonatkozó munkadokumentumaikat, beleértve a 30-ból legalább nyolc ellenőrzés ismételt elvégzését, és

| — | a 2010-re vonatkozó éves ellenőrzési jelentéseiket és ellenőrzési véleményeiket, a kapcsolódó munkadokumentumokkal együtt. |
| --- | --- |

—

a 2010-re vonatkozó éves ellenőrzési jelentéseiket és ellenőrzési véleményeiket, a kapcsolódó munkadokumentumokkal együtt.

| 4.39. | A
  4.2. melléklet
  a Számvevőszék vizsgálatának eredményeit és a főbb vizsgált követelményeket foglalja össze. A Számvevőszék megállapította, hogy a kiválasztott ellenőrző hatóságok közül hét legalább részben eredményesen képes volt biztosítani a kifizetések szabályszerűségét. |
| --- | --- |

4.39.

A
  4.2. melléklet
  a Számvevőszék vizsgálatának eredményeit és a főbb vizsgált követelményeket foglalja össze. A Számvevőszék megállapította, hogy a kiválasztott ellenőrző hatóságok közül hét legalább részben eredményesen képes volt biztosítani a kifizetések szabályszerűségét.

| 4.39. | A Bizottság a nemzeti ellenőrzési hatóságok értékeléséhez figyelembe fogja venni a Számvevőszék megállapításait, hogy előmozdítsa a még arra rászoruló területek tökéletesítését, és hogy az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 73. cikkével összhangban a jövőben is biztosítsa az egységes ellenőrzés feltételeit. |
| --- | --- |

4.39.

| 4.40. | Az ellenőrzés számos hiányosságot tárt fel,melyek a következők: |
| --- | --- |

4.40.

Az ellenőrzés számos hiányosságot tárt fel,melyek a következők:

4.40.

| — | a rendszer- és projektellenőrzések elvégzésében jelentkező késedelmek, |
| --- | --- |

—

a rendszer- és projektellenőrzések elvégzésében jelentkező késedelmek,

| — | A Bizottság az ellenőrzési hatóságok vizsgálata során feltárta, hogy az ellenőrzési munka késedelmeit egyes esetekben a helyszíni műveletek végrehajtásának késedelmei okozták. |
| --- | --- |

—

| — | a kiadások szabályszerűségi kockázatait nem teljes mértékben fedő ellenőrzési listák, különös tekintettel a közbeszerzési és állami támogatási szabályokra, a pénzügyi tervezési eszközökre és a nyilvánosság biztosítására vonatkozó előírásokra. A rendszerellenőrzésektől eltérően az ellenőrzések hatókörére és a projektek ellenőrzésével kapcsolatban végzett vizsgálatok mértékére vonatkozóan nem áll rendelkezésre külön bizottsági iránymutatás, |
| --- | --- |

—

a kiadások szabályszerűségi kockázatait nem teljes mértékben fedő ellenőrzési listák, különös tekintettel a közbeszerzési és állami támogatási szabályokra, a pénzügyi tervezési eszközökre és a nyilvánosság biztosítására vonatkozó előírásokra. A rendszerellenőrzésektől eltérően az ellenőrzések hatókörére és a projektek ellenőrzésével kapcsolatban végzett vizsgálatok mértékére vonatkozóan nem áll rendelkezésre külön bizottsági iránymutatás,

| — | A Bizottság az ellenőrzési hatóságok átfogó vizsgálata és a rendszerellenőrzések során azt is megállapította, hogy egyes esetekben és adott témakörökben szigorítani kell a nemzeti ellenőrzési hatóságok által a műveleti ellenőrzésekhez használt ellenőrző listákat. A Bizottság e célból megosztotta a műveleti ellenőrzésekhez általa használt ellenőrző listát, amely egyesíti a Számvevőszék és a tagállamok ellenőrzési hatóságai által alkalmazott listák előnyeit.

  Sőt, a Bizottság a programozási időszak kezdete óta részletes technikai iránymutatást adott, képzéseket szervezett és szakmai találkozókat tartott a nemzeti ellenőrzési hatóságok ellenőreinek. Emellett továbbra is érvényesek a műveleti ellenőrzések hatóköre és mértéke kapcsán a 2000–2006-os programozási időszakban kiadott iránymutatások, mivel a két időszak ilyen ellenőrzései nem térnek el jelentősen egymástól. |
| --- | --- |

—

Sőt, a Bizottság a programozási időszak kezdete óta részletes technikai iránymutatást adott, képzéseket szervezett és szakmai találkozókat tartott a nemzeti ellenőrzési hatóságok ellenőreinek. Emellett továbbra is érvényesek a műveleti ellenőrzések hatóköre és mértéke kapcsán a 2000–2006-os programozási időszakban kiadott iránymutatások, mivel a két időszak ilyen ellenőrzései nem térnek el jelentősen egymástól.

| — | olyan mintavételi módszer használata, amely nem volt összhangban a Bizottság és a tagállamok által elfogadott, a projektek mintavételére vonatkozó iránymutatással, illetve egy elfogadott mintavételi módszer helytelen alkalmazása, és |
| --- | --- |

—

olyan mintavételi módszer használata, amely nem volt összhangban a Bizottság és a tagállamok által elfogadott, a projektek mintavételére vonatkozó iránymutatással, illetve egy elfogadott mintavételi módszer helytelen alkalmazása, és

| — | A Bizottság kiemeli, hogy a mintavételről adott technikai iránymutatása ajánlásként szolgál az ellenőrzési hatóságok számára. Lehetséges módszereket mutat be, amelyek azonban annyiban nem kötelezőek és nem is kimerítőek, amennyiben az ellenőrzési hatóságok más egyenértékű statisztikai módszereket is választhatnak. |
| --- | --- |

—

| — | a Számvevőszék által újra elvégzett projektellenőrzések valamennyi ellenőrző hatóság esetében feltártak olyan eredményt, amelyről az ellenőrző hatóság korábban nem számolt be. Hat ellenőrző hatóság esetében ez az általuk benyújtott éves ellenőrzési jelentésben szereplőnél magasabb általános hibaarányt eredményezett. |
| --- | --- |

—

a Számvevőszék által újra elvégzett projektellenőrzések valamennyi ellenőrző hatóság esetében feltártak olyan eredményt, amelyről az ellenőrző hatóság korábban nem számolt be. Hat ellenőrző hatóság esetében ez az általuk benyújtott éves ellenőrzési jelentésben szereplőnél magasabb általános hibaarányt eredményezett.

| — | A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által elvégzett újraszámítást egyes esetekben erősen befolyásolta a közbeszerzéssel kapcsolatos hibák számszerűsítése (lásd a Bizottság 4.26. bekezdésre adott válaszát). |
| --- | --- |

—

| 4.41. | Az éves ellenőrzési jelentések és ellenőrzési vélemények egyrészt az ellenőrző hatóságok azon műveletekre vonatkozó kiadásokkal kapcsolatos ellenőrzési megállapításain alapulnak, amelyeket a Számvevőszék ellenőrzésének tárgyát képező uniós pénzügyi évet megelőző évben igazoltak a Bizottság felé, másrészt az adott pénzügyi év június végéig lezárt rendszerellenőrzések megállapításain. A Számvevőszék továbbá úgy véli, hogy az ellenőrző hatóságok ellenőrzési módszerei (még ugyanazon tagállamon belül is) olyan mértékben különböznek, hogy eredményeiket az egyes alapokra vonatkozóan nem lehet átfogó, tagállami vagy uniós szintű véleményben összesíteni. |
| --- | --- |

4.41.

Az éves ellenőrzési jelentések és ellenőrzési vélemények egyrészt az ellenőrző hatóságok azon műveletekre vonatkozó kiadásokkal kapcsolatos ellenőrzési megállapításain alapulnak, amelyeket a Számvevőszék ellenőrzésének tárgyát képező uniós pénzügyi évet megelőző évben igazoltak a Bizottság felé, másrészt az adott pénzügyi év június végéig lezárt rendszerellenőrzések megállapításain. A Számvevőszék továbbá úgy véli, hogy az ellenőrző hatóságok ellenőrzési módszerei (még ugyanazon tagállamon belül is) olyan mértékben különböznek, hogy eredményeiket az egyes alapokra vonatkozóan nem lehet átfogó, tagállami vagy uniós szintű véleményben összesíteni.

| 4.41. | Az 1083/2006/EK tanácsi rendelet alapján az ellenőrzési időszak vége (június) és az éves ellenőrzési jelentés és vélemény elkészítése (december) között hat hónap telik el. Az éves ellenőrzési jelentésekről szóló iránymutatásában a Bizottság a nemzetközi könyvvizsgálati standardokat figyelembe véve arra kérte az ellenőrzési hatóságokat, hogy számoljanak be az ebben az időszakban (július–december) esetleg felmerülő ellenőrzési eseményekről.

  A Bizottság ki szeretné emelni, hogy a 27 tagállamban a kohéziós programok kapcsán olyan nagy számú ellenőrzési hatóság tevékenykedik (lásd a 4.37. bekezdést), hogy az általuk alkalmazott ellenőrzési megközelítések joggal lehetnek eltérőek, hiszen alkalmazkodniuk kell a különböző operatív programok, valamint az irányítási és az ellenőrzési rendszerek sajátosságaihoz. Az ellenőrzési munka követelményeit megállapító szabályok célja, hogy az ellenőrzési hatóságok számára olyan helyzetet teremtsenek, hogy azok – rendszerellenőrzéseken és a műveletek statisztikai mintájából elvégzett ellenőrzések eredményein alapuló – éves ellenőrzési jelentéseiket program vagy rendszer szerinti bontásban legyenek képesek benyújtani a Bizottságnak. A DG EMPL és a DG REGIO főigazgatói éves tevékenységi jelentésükben ezek után megfelelő szinten összesített – többek között a nemzeti ellenőrzési hatóságoktól származó – ellenőrzési és irányítási információkat tudnak megadni a Bizottság éves megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos feladataihoz.


  A DG EMPL és a DG REGIO úgy döntött, hogy 2010. évi tevékenységi jelentésében közzéteszi a tagállamok által első alkalommal, a 2009. évi kiadások kapcsán közölt hibaarányokat (amelyek összhangban vannak a 2009. évi megbízhatósági nyilatkozat eredményeivel), valamint a programban szereplő ellenőrzési véleményeket. |
| --- | --- |

4.41.

A Bizottság ki szeretné emelni, hogy a 27 tagállamban a kohéziós programok kapcsán olyan nagy számú ellenőrzési hatóság tevékenykedik (lásd a 4.37. bekezdést), hogy az általuk alkalmazott ellenőrzési megközelítések joggal lehetnek eltérőek, hiszen alkalmazkodniuk kell a különböző operatív programok, valamint az irányítási és az ellenőrzési rendszerek sajátosságaihoz. Az ellenőrzési munka követelményeit megállapító szabályok célja, hogy az ellenőrzési hatóságok számára olyan helyzetet teremtsenek, hogy azok – rendszerellenőrzéseken és a műveletek statisztikai mintájából elvégzett ellenőrzések eredményein alapuló – éves ellenőrzési jelentéseiket program vagy rendszer szerinti bontásban legyenek képesek benyújtani a Bizottságnak. A DG EMPL és a DG REGIO főigazgatói éves tevékenységi jelentésükben ezek után megfelelő szinten összesített – többek között a nemzeti ellenőrzési hatóságoktól származó – ellenőrzési és irányítási információkat tudnak megadni a Bizottság éves megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos feladataihoz.

A DG EMPL és a DG REGIO úgy döntött, hogy 2010. évi tevékenységi jelentésében közzéteszi a tagállamok által első alkalommal, a 2009. évi kiadások kapcsán közölt hibaarányokat (amelyek összhangban vannak a 2009. évi megbízhatósági nyilatkozat eredményeivel), valamint a programban szereplő ellenőrzési véleményeket.

A Bizottság ellenőrző hatóságokra vonatkozó vizsgálata általában kielégítő volt

| 4.42. | A Bizottság a Regionális Politikai Főigazgatóság esetében 17, a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága esetében pedig 36 ellenőrző hatóságra irányuló vizsgálatot zárt le. Az ellenőrző hatóságok többségénél késedelmek jelentkeztek a 2010. évi ellenőrzési stratégia végrehajtásában, aminek következtében a Bizottság további öt esetben nem tudta a terveknek megfelelően lezárni a vizsgálatát. |
| --- | --- |

4.42.

A Bizottság a Regionális Politikai Főigazgatóság esetében 17, a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága esetében pedig 36 ellenőrző hatóságra irányuló vizsgálatot zárt le. Az ellenőrző hatóságok többségénél késedelmek jelentkeztek a 2010. évi ellenőrzési stratégia végrehajtásában, aminek következtében a Bizottság további öt esetben nem tudta a terveknek megfelelően lezárni a vizsgálatát.

| 4.42. | Az ellenőrzési hatóságok vizsgálata során a DG REGIO 13 tagállamban 97 ellenőrzési látogatást hajtott végre. A vizsgálat 2011-ben folytatódik.

  A Számvevőszék által említett 36 ellenőrzési hatóság vizsgálata mellett a DG EMPL néhány rendszerellenőrzése szintén kiterjedt bizonyos, ellenőrzési hatóságokhoz kötődő szempontokra. |
| --- | --- |

4.42.

A Számvevőszék által említett 36 ellenőrzési hatóság vizsgálata mellett a DG EMPL néhány rendszerellenőrzése szintén kiterjedt bizonyos, ellenőrzési hatóságokhoz kötődő szempontokra.

| 4.43. | A bizottsági ellenőrzések hasonló hiányosságokat állapítottak meg, mint a Számvevőszék ellenőrző hatóságokra vonatkozó saját vizsgálatai, és a Bizottság szükség esetén korrekciós intézkedéseket hajtott végre. Saját munkája alapján a Bizottság megállapította, hogy az ellenőrző hatóságok ellenőrzési véleményei általában megbízhatóak. |
| --- | --- |

4.43.

A bizottsági ellenőrzések hasonló hiányosságokat állapítottak meg, mint a Számvevőszék ellenőrző hatóságokra vonatkozó saját vizsgálatai, és a Bizottság szükség esetén korrekciós intézkedéseket hajtott végre. Saját munkája alapján a Bizottság megállapította, hogy az ellenőrző hatóságok ellenőrzési véleményei általában megbízhatóak.

| 4.43. | A DG REGIO 2010-es éves tevékenységi jelentésében azt az előzetes következtetést vonta le ellenőrzéseiből, hogy 14 ellenőrzési hatóság esetében – néhány ellenőrzési hatóság kisebb teljesítményjavulása mellett – teljeskörűen vagy nagymértékben hagyatkozhat azok ellenőrzési véleményére. 3 másik ellenőrzési hatóság esetében a DG REGIO csak jelentős teljesítményjavulás után hagyatkozhat azok véleményére.

  A DG EMPL felügyeleti rendszerei a tervek szerint a magas kockázatú operatív programokra vonatkozó rendszerellenőrzéseket ötvözik egyes ellenőrzési hatóságok felülvizsgálatával. Ennek eredményei a legtöbb esetben kedvezőek voltak. Mindazonáltal ezek az ellenőrzések néhány esetben a kifizetések megszakításához vagy felfüggesztéséhez vezettek. |
| --- | --- |

4.43.

A DG EMPL felügyeleti rendszerei a tervek szerint a magas kockázatú operatív programokra vonatkozó rendszerellenőrzéseket ötvözik egyes ellenőrzési hatóságok felülvizsgálatával. Ennek eredményei a legtöbb esetben kedvezőek voltak. Mindazonáltal ezek az ellenőrzések néhány esetben a kifizetések megszakításához vagy felfüggesztéséhez vezettek.

| 4.44. | A Számvevőszék áttekintette az ellenőrző hatóságokra vonatkozó 53 bizottsági ellenőrzésből 35-höz tartozó munkadokumentumokat és egyéb bizonylatokat. Noha a Regionális Politikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága közös ellenőrzési tervet dolgozott ki az ellenőrző hatóságokra vonatkozó vizsgálataihoz, módszertani különbségekre derült fény. Az eltérések ellenére a Számvevőszék úgy véli, hogy a Bizottság összességében megfelelő következtetéseket vont le vizsgálataiból. |
| --- | --- |

4.44.

A Számvevőszék áttekintette az ellenőrző hatóságokra vonatkozó 53 bizottsági ellenőrzésből 35-höz tartozó munkadokumentumokat és egyéb bizonylatokat. Noha a Regionális Politikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága közös ellenőrzési tervet dolgozott ki az ellenőrző hatóságokra vonatkozó vizsgálataihoz, módszertani különbségekre derült fény. Az eltérések ellenére a Számvevőszék úgy véli, hogy a Bizottság összességében megfelelő következtetéseket vont le vizsgálataiból.

| 4.44. | A Bizottság folytatni fogja az ellenőrzési hatóságok felülvizsgálatát, és amennyiben hiányosságokra bukkan, úgy e tevékenységét kibővíti a kockázatosabb területekre és programokra összpontosító egyedi ellenőrzésekkel. |
| --- | --- |

4.44.

A BIZOTTSÁG VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATAINAK MEGBÍZHATÓSÁGA

| 4.45. | A Bizottság értékelte a Regionális Politikai Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága, a Mobilitási és Közlekedési Főigazgatóság és az Energiaügyi Főigazgatóság 2010-re vonatkozó éves tevékenységi jelentéseit és az azokhoz csatolt nyilatkozatokat. |
| --- | --- |

4.45.

A Bizottság értékelte a Regionális Politikai Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága, a Mobilitási és Közlekedési Főigazgatóság és az Energiaügyi Főigazgatóság 2010-re vonatkozó éves tevékenységi jelentéseit és az azokhoz csatolt nyilatkozatokat.

| 4.46. | A
  4.3. melléklet
  a Bizottság vezetői teljességi nyilatkozataira irányuló vizsgálat eredményeit foglalja össze. |
| --- | --- |

4.46.

A
  4.3. melléklet
  a Bizottság vezetői teljességi nyilatkozataira irányuló vizsgálat eredményeit foglalja össze.

| 4.46. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a DG REGIO éves tevékenységi jelentése továbbra is kiérdemli a Számvevőszék által 2009-ben adott „A” minősítést. A jelentés ugyanis nemcsak megőrizte a 2009-ben közzétett információk átláthatóságát és színvonalát, hanem bizonyos tekintetben (az egyes operatív programokra jutó kockáztatott összeg közzétételével) javította is azt.

  A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék az ellenőrzés során arra a következtetésre jutott, hogy a DG REGIO esetében (csakúgy, mint a DG EMPL esetében) a főigazgató által kinyilvánított fenntartások arányban állnak a mögöttes programok kapcsán fellelt problémákkal. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a főigazgatók éves tevékenységi jelentésében szereplő fenntartások számszerűsített értéke nem vethető össze a Számvevőszék által becsült éves hibaaránnyal. Az éves tevékenységi jelentésekben található kockázatbecslés inkább az éves tevékenységi jelentés tárgyévében teljesített kifizetések potenciális pénzügyi korrekciójához áll közel, az adott főigazgató által kifejezett fenntartások és a Bizottság által lefolytatandó kontradiktórius eljárások függvényében. Ennek a kockáztatott összegre vonatkozó becslésnek az alapja egy olyan értékelés, amely – a főigazgató elemzésének eredményeként – fenntartással érintett operatív programok pénzügyi hatását vizsgálja, és amely más elemek mellett például a nemzeti ellenőrzési hatóságok munkáját is magában foglalja (egységes ellenőrzés elve). A korábbi éves tevékenységi jelentésekhez hasonlóan a kockázat ezen számszerűsítése is azon pénzügyi hatások értékelésén alapul, amelyek az egyes operatív programoknak betudható kockázat miatt kinyilvánított fenntartásokhoz kötődnek, az 1260/99/EK (2000–2006) és az 1083/2006/EK (2007–2013) rendelet által előírt 5 %-os biztonsági hálót is figyelembe véve. A rendeletek a programozási időszak során teljesített időközi kifizetések felső határértékét az operatív programokból finanszírozandó összeg 95 %-ában állapították meg. A fennmaradó 5 % Bizottság általi kifizetése így a Bizottság záráskor hozott határozatától függ, ami egyértelműen korlátozza a visszafizettetés meghiúsulásával járó pénzügyi kockázatokat. |
| --- | --- |

4.46.

A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék az ellenőrzés során arra a következtetésre jutott, hogy a DG REGIO esetében (csakúgy, mint a DG EMPL esetében) a főigazgató által kinyilvánított fenntartások arányban állnak a mögöttes programok kapcsán fellelt problémákkal. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a főigazgatók éves tevékenységi jelentésében szereplő fenntartások számszerűsített értéke nem vethető össze a Számvevőszék által becsült éves hibaaránnyal. Az éves tevékenységi jelentésekben található kockázatbecslés inkább az éves tevékenységi jelentés tárgyévében teljesített kifizetések potenciális pénzügyi korrekciójához áll közel, az adott főigazgató által kifejezett fenntartások és a Bizottság által lefolytatandó kontradiktórius eljárások függvényében. Ennek a kockáztatott összegre vonatkozó becslésnek az alapja egy olyan értékelés, amely – a főigazgató elemzésének eredményeként – fenntartással érintett operatív programok pénzügyi hatását vizsgálja, és amely más elemek mellett például a nemzeti ellenőrzési hatóságok munkáját is magában foglalja (egységes ellenőrzés elve). A korábbi éves tevékenységi jelentésekhez hasonlóan a kockázat ezen számszerűsítése is azon pénzügyi hatások értékelésén alapul, amelyek az egyes operatív programoknak betudható kockázat miatt kinyilvánított fenntartásokhoz kötődnek, az 1260/99/EK (2000–2006) és az 1083/2006/EK (2007–2013) rendelet által előírt 5 %-os biztonsági hálót is figyelembe véve. A rendeletek a programozási időszak során teljesített időközi kifizetések felső határértékét az operatív programokból finanszírozandó összeg 95 %-ában állapították meg. A fennmaradó 5 % Bizottság általi kifizetése így a Bizottság záráskor hozott határozatától függ, ami egyértelműen korlátozza a visszafizettetés meghiúsulásával járó pénzügyi kockázatokat.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetések

| 4.47. | A Számvevőszék ellenőrzési munkája alapján megállapítja, hogy a kohézió, energiaügy és közlekedés szakpolitika-csoport 2010. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó közbenső és záró kifizetéseit lényeges hibaszint jellemezte. |
| --- | --- |

4.47.

A Számvevőszék ellenőrzési munkája alapján megállapítja, hogy a kohézió, energiaügy és közlekedés szakpolitika-csoport 2010. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó közbenső és záró kifizetéseit lényeges hibaszint jellemezte.

| 4.48. | A Számvevőszék megállapítja továbbá, hogy az ellenőrző hatóságok összességében csak részben eredményesen oldották meg a kifizetések szabályszerűségének biztosítását. |
| --- | --- |

4.48.

A Számvevőszék megállapítja továbbá, hogy az ellenőrző hatóságok összességében csak részben eredményesen oldották meg a kifizetések szabályszerűségének biztosítását.

Ajánlások

| 4.49. | A
  4.4. melléklet
  a korábbi (2008. és 2009. évi) éves jelentésekben megfogalmazott ajánlásokkal kapcsolatos előrehaladás számvevőszéki felülvizsgálatának eredményeit foglalja össze. A Számvevőszék az alábbiakra hívja fel a figyelmet: |
| --- | --- |

4.49.

A
  4.4. melléklet
  a korábbi (2008. és 2009. évi) éves jelentésekben megfogalmazott ajánlásokkal kapcsolatos előrehaladás számvevőszéki felülvizsgálatának eredményeit foglalja össze. A Számvevőszék az alábbiakra hívja fel a figyelmet:

4.49.

| — | cselekvési tervének 2008. februári elfogadása óta a Bizottság a 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozóan megerősítette a tagállami irányítási és kontrollrendszerek felügyeletét, különösen az ellenőrző hatóságok munkájára irányuló monitoring és a kifizetések megszakításának és felfüggesztésének fokozott alkalmazása révén, és |
| --- | --- |

—

cselekvési tervének 2008. februári elfogadása óta a Bizottság a 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozóan megerősítette a tagállami irányítási és kontrollrendszerek felügyeletét, különösen az ellenőrző hatóságok munkájára irányuló monitoring és a kifizetések megszakításának és felfüggesztésének fokozott alkalmazása révén, és

| — | A Bizottság örömmel fogadja a Számvevőszék értékelését a 2008-as cselekvési terv végrehajtásáról és eredményeiről.

  A Bizottság 2010-ben a 2007–2013-as operatív programok esetében 63 (49 ERFA- és 14 ESZA-) kifizetés megszakításával és egy felfüggesztési határozat meghozatalával, a 2000–2006-os operatív programok esetében – komoly hiányosságok vagy szabálytalanságok feltárása miatt – pedig 5 felfüggesztő határozattal gyakorolta felügyeleti hatáskörét. Ezek az intézkedések mindaddig fennmaradnak, amíg a tagállamok meg nem hozzák a szükséges korrekciós lépéseket. A Bizottság 2011-ben is ezt a szigorú politikát alkalmazza, ami június 30-ig 54 (40 ERFA- és 14 ESZA-) kifizetés megszakításával járt. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2010-ben a 2007–2013-as operatív programok esetében 63 (49 ERFA- és 14 ESZA-) kifizetés megszakításával és egy felfüggesztési határozat meghozatalával, a 2000–2006-os operatív programok esetében – komoly hiányosságok vagy szabálytalanságok feltárása miatt – pedig 5 felfüggesztő határozattal gyakorolta felügyeleti hatáskörét. Ezek az intézkedések mindaddig fennmaradnak, amíg a tagállamok meg nem hozzák a szükséges korrekciós lépéseket. A Bizottság 2011-ben is ezt a szigorú politikát alkalmazza, ami június 30-ig 54 (40 ERFA- és 14 ESZA-) kifizetés megszakításával járt.

| — | a Bizottság továbbra is törekedett arra, hogy az operatív programokat végrehajtó nemzeti hatóságoknak iránymutatást nyújtson és egyszerűsítse a strukturális alapok támogathatósági szabályait. |
| --- | --- |

—

a Bizottság továbbra is törekedett arra, hogy az operatív programokat végrehajtó nemzeti hatóságoknak iránymutatást nyújtson és egyszerűsítse a strukturális alapok támogathatósági szabályait.

| 4.50. | Az említett felülvizsgálat alapján, valamint a 2010. évre vonatkozó megállapítások és következtetések ismeretében a Számvevőszék a következőket javasolja a Bizottságnak: |
| --- | --- |

4.50.

Az említett felülvizsgálat alapján, valamint a 2010. évre vonatkozó megállapítások és következtetések ismeretében a Számvevőszék a következőket javasolja a Bizottságnak:

4.50.

| — | 1. ajánlás:
  folytassa az uniós támogatásra vonatkozó támogathatósági követelmények betartásának felügyeletét, különös tekintettel az uniós és tagállami közbeszerzési szabályok (2009) megfelelő alkalmazására; |
| --- | --- |

—

1. ajánlás:
  folytassa az uniós támogatásra vonatkozó támogathatósági követelmények betartásának felügyeletét, különös tekintettel az uniós és tagállami közbeszerzési szabályok (2009) megfelelő alkalmazására;

| — | A Bizottság rendszeres ellenőrzésekkel, valamint az uniós és a nemzeti ellenőrzések nyomon követésével folytatja a támogathatósági szabályok betartásának felügyeletét. A vonatkozó információk a DG REGIO és a DG EMPL főigazgatójának éves tevékenységi jelentésében találhatók. A szükséges esetekben a Bizottság továbbra is meghozza a szükséges korrekciós intézkedéseket.

  Ami a közbeszerzést illeti, a Bizottság folyamatosan ellenőrzi az uniós irányelvek helyes végrehajtását. A Bizottság a tagállamok számára hozzáférhetővé tette az előző években a kohézió kapcsán elvégzett uniós ellenőrzések során feltárt típushibák elemzését, és hozzálátott az ilyen hibák orvoslására és megelőzésére szolgáló legjobb gyakorlatok és lehetséges tagállami megoldások feltérképezéséhez. |
| --- | --- |

—

Ami a közbeszerzést illeti, a Bizottság folyamatosan ellenőrzi az uniós irányelvek helyes végrehajtását. A Bizottság a tagállamok számára hozzáférhetővé tette az előző években a kohézió kapcsán elvégzett uniós ellenőrzések során feltárt típushibák elemzését, és hozzálátott az ilyen hibák orvoslására és megelőzésére szolgáló legjobb gyakorlatok és lehetséges tagállami megoldások feltérképezéséhez.

| — | 2. ajánlás:
  ösztönözze a tagállami hatóságokat arra, hogy még a kiadások Bizottság felé történő igazolása előtt szigorúan alkalmazzák a korrekciós mechanizmusokat (2008–2009). Amennyiben a tagállami vagy uniós szervek jelentős hiányosságokat tárnak fel az irányítási és kontrollrendszerek működésében, a Bizottság továbbra is szakítsa meg, illetve függessze fel az operatív programok számára történő kifizetéseket mindaddig, amíg a tagállam korrekciós intézkedést nem hajt végre; |
| --- | --- |

—

2. ajánlás:
  ösztönözze a tagállami hatóságokat arra, hogy még a kiadások Bizottság felé történő igazolása előtt szigorúan alkalmazzák a korrekciós mechanizmusokat (2008–2009). Amennyiben a tagállami vagy uniós szervek jelentős hiányosságokat tárnak fel az irányítási és kontrollrendszerek működésében, a Bizottság továbbra is szakítsa meg, illetve függessze fel az operatív programok számára történő kifizetéseket mindaddig, amíg a tagállam korrekciós intézkedést nem hajt végre;

| — | A Bizottság a 2009. évi mentesítési határozat alapján már vállalta, hogy a tagállamok korrekciós mechanizmusa kapcsán egyedi, kockázaton alapuló ellenőrzéseket fog végezni, és a szükséges esetekben továbbra is kellő időben megszakítja vagy felfüggeszti a kifizetéseket. Ez a szigorú politika a DG EMPL és a DG REGIO főigazgatójának 2010-es éves tevékenységi jelentésében is tükröződik. A 2013 utáni programozási időszak tekintetében a tervek az éves záróelszámolás felé való elmozdulást preferálják, amellyel tovább lehetne javítani a strukturális alapokkal kapcsolatos bizonyosságot. A Bizottság ezenkívül utal a Számvevőszék ajánlásait illetően a 2008-as és a 2009-es éves jelentésben adott válaszaira is. |
| --- | --- |

—

| — | 3. ajánlás:
  a 2007–2013-as programozási időszak első évei alatt szerzett tapasztalatok alapján értékelje a nemzeti támogathatósági szabályok alkalmazását, majd ebből kiindulva állapítsa meg, melyek az egyszerűsítésre alkalmas további lehetséges területek, valamint a 2013 utáni időszakra szüntesse meg a potenciális hibaforrásokat; |
| --- | --- |

—

3. ajánlás:
  a 2007–2013-as programozási időszak első évei alatt szerzett tapasztalatok alapján értékelje a nemzeti támogathatósági szabályok alkalmazását, majd ebből kiindulva állapítsa meg, melyek az egyszerűsítésre alkalmas további lehetséges területek, valamint a 2013 utáni időszakra szüntesse meg a potenciális hibaforrásokat;

| — | A Bizottság egyetért az ajánlással, amennyiben az azokra a tagállamokra vonatkozik, amelyek operatív programjaik végrehajtásakor ismétlődő problémákkal szembesültek. |
| --- | --- |

—

| — | 4. ajánlás:
  tegyen javaslatot a strukturális alapokra vonatkozó rendeletek módosítására a jelenlegi programozási időszakra vonatkozóan, és így kötelezze a tagállamokat, hogy jelentést készítsenek a pénzügyi tervezési eszközök alkalmazásáról. Az alapok végrehajtását a Bizottság szintén ellenőrizze rendszeresen; |
| --- | --- |

—

4. ajánlás:
  tegyen javaslatot a strukturális alapokra vonatkozó rendeletek módosítására a jelenlegi programozási időszakra vonatkozóan, és így kötelezze a tagállamokat, hogy jelentést készítsenek a pénzügyi tervezési eszközök alkalmazásáról. Az alapok végrehajtását a Bizottság szintén ellenőrizze rendszeresen;

| — | A Bizottság egyetért az ajánlással, és olyan javaslat előterjesztésére készül, amely kötelezővé tenné a tagállamok számára a pénzügyi konstrukciók alkalmazásáról való jelentéstételt. A pénzügyi konstrukciók végrehajtásának ellenőrzése a strukturális alapok közös ellenőrzési stratégiájában meghatározottak szerint tematikus ellenőrzésekkel valósul meg.

  A pénzügyi konstrukciókról szóló éves tagállami jelentések előírása a következő programozási időszakra vonatkozó, strukturális alapokról szóló rendelet keretében történhetne. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi konstrukciókról szóló éves tagállami jelentések előírása a következő programozási időszakra vonatkozó, strukturális alapokról szóló rendelet keretében történhetne.

| — | 5. ajánlás:
  adjon az ellenőrző hatóságoknak további iránymutatást a jelenlegi programozási időszakra vonatkozóan, különösen a mintavétellel, a projektellenőrzések során alkalmazandó ellenőrzési hatókörrel és az ellenőrzési megállapításokról szóló jelentés elkészítésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

5. ajánlás:
  adjon az ellenőrző hatóságoknak további iránymutatást a jelenlegi programozási időszakra vonatkozóan, különösen a mintavétellel, a projektellenőrzések során alkalmazandó ellenőrzési hatókörrel és az ellenőrzési megállapításokról szóló jelentés elkészítésével kapcsolatban;

| — | A Bizottság egyetért az ajánlással. A Bizottság technikai és szabályozási kérdésekben folyamatosan iránymutatást és tanácsot ad az ellenőrzési hatóságoknak. Az ellenőrzési hatóságok 2009-ben kezdődött bizottsági felülvizsgálata a nemzeti ellenőrzési hatóságok kapacitásépítő intézkedésekkel történő támogatására is lehetőséget kínált, amint azt a DG REGIO és a DG EMPL főigazgatójának 2010-es éves tevékenységi jelentése kifejti.

  A tagállamok által 2010 végén benyújtott éves ellenőrzési jelentések, ellenőrzési vélemények és hibaarányok elemzéséből kiindulva a Bizottság vállalta, hogy a Számvevőszék által szóvá tett kérdésekben további, javított iránymutatást ad az ellenőrzési hatóságoknak. Az eddigi szakmai találkozókon már sor került az iránymutatás tervezetének megvitatására, a végleges változat a következő éves ellenőrzési jelentések elkészítésekor fog rendelkezésre állni. |
| --- | --- |

—

A tagállamok által 2010 végén benyújtott éves ellenőrzési jelentések, ellenőrzési vélemények és hibaarányok elemzéséből kiindulva a Bizottság vállalta, hogy a Számvevőszék által szóvá tett kérdésekben további, javított iránymutatást ad az ellenőrzési hatóságoknak. Az eddigi szakmai találkozókon már sor került az iránymutatás tervezetének megvitatására, a végleges változat a következő éves ellenőrzési jelentések elkészítésekor fog rendelkezésre állni.

| — | 6. ajánlás:
  tegyen javaslatot arra, hogy az éves ellenőrzési jelentésekhez tartozó beszámolási időszakot a strukturális alapokra vonatkozó rendeletekben a 2013 utáni időszakban az uniós költségvetés pénzügyi évéhez igazítsák és összehangolják a módszereket, és így az ellenőrző hatóságok ellenőrzési véleményei az egyes pénzalapokra vonatkozóan tagállami és uniós szinten egyaránt összesíthetők legyenek. |
| --- | --- |

—

6. ajánlás:
  tegyen javaslatot arra, hogy az éves ellenőrzési jelentésekhez tartozó beszámolási időszakot a strukturális alapokra vonatkozó rendeletekben a 2013 utáni időszakban az uniós költségvetés pénzügyi évéhez igazítsák és összehangolják a módszereket, és így az ellenőrző hatóságok ellenőrzési véleményei az egyes pénzalapokra vonatkozóan tagállami és uniós szinten egyaránt összesíthetők legyenek.

| — | ajánlás: A Bizottság egyetért az ajánlás első részével. A költségvetési rendelet felülvizsgálatára irányuló bizottsági javaslat előirányozza, hogy a záróelszámolás kellő időben történő lebonyolításával az érintett tagállami (az éves ellenőrzési jelentéshez és az éves ellenőrzési véleményhez tartozó), bizottsági (az éves tevékenységi jelentésekhez tartozó) és számvevőszéki (az éves megbízhatósági nyilatkozathoz/az éves jelentéshez tartozó) beszámolási időszakokat az adott költségvetési évhez igazítsák (lásd a Bizottság 4.41. bekezdésre adott válaszát is). |
| --- | --- |

—

A KORÁBBI KÜLÖNJELENTÉSEK NYOMÁN TETT INTÉZKEDÉSEK

Az Európai Szociális Alapnak a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemhez történő hozzájárulásáról szóló 1/2006. sz. különjelentés nyomán tett intézkedések

| 4.51. | Az 1/2006. sz. különjelentésben a Számvevőszék felmérte, megfelelőek-e a 2000–2006 közötti programozási időszakra vonatkozó, az ESZA által társfinanszírozott korai iskolaelhagyással kapcsolatos intézkedések hatékonyságának és eredményességének biztosítását célzó eljárások. A Számvevőszék hangsúlyozta, hogy a tagállamok irányítási rendszereinek a közösségi szabályozással összhangban hatékonynak, eredményesnek és gazdaságosnak kell lenniük. A Számvevőszék kiemelten javasolta, hogy annak érdekében, hogy a közösségi források a lehető legnagyobb hatást fejtsék ki, a tagállami hatóságok készítsenek elemzést a várt gazdasági előnyökről, és a támogatások elosztása objektív és releváns ismérvek szerint történjen. A Számvevőszék megállapította, hogy ha éves szintű, ésszerű célkitűzésekre bontanák le a korai iskolaelhagyás csökkentésének az Európai Tanács által rögzített távlati célját, az segíthetne megvalósítani ez utóbbit. |
| --- | --- |

4.51.

Az 1/2006. sz. különjelentésben a Számvevőszék felmérte, megfelelőek-e a 2000–2006 közötti programozási időszakra vonatkozó, az ESZA által társfinanszírozott korai iskolaelhagyással kapcsolatos intézkedések hatékonyságának és eredményességének biztosítását célzó eljárások. A Számvevőszék hangsúlyozta, hogy a tagállamok irányítási rendszereinek a közösségi szabályozással összhangban hatékonynak, eredményesnek és gazdaságosnak kell lenniük. A Számvevőszék kiemelten javasolta, hogy annak érdekében, hogy a közösségi források a lehető legnagyobb hatást fejtsék ki, a tagállami hatóságok készítsenek elemzést a várt gazdasági előnyökről, és a támogatások elosztása objektív és releváns ismérvek szerint történjen. A Számvevőszék megállapította, hogy ha éves szintű, ésszerű célkitűzésekre bontanák le a korai iskolaelhagyás csökkentésének az Európai Tanács által rögzített távlati célját, az segíthetne megvalósítani ez utóbbit.

| 4.52. | A Számvevőszék javaslatai részben megvalósultak (lásd:
  4.5a. melléklet
  ). A 2007–2013 közötti programozási időszakra az ESZA-val kapcsolatos valamennyi irányítási rendszer elemeit korszerűsítették, és ez a korai iskolaelhagyás kezelését célzó intézkedéseket is érintette. Kifejezetten a korai iskolaelhagyásra vonatkozóan a Tanács 2011 júniusában jóváhagyta „Az iskolai lemorzsolódás csökkentését célzó szabályozásról” szóló ajánlást. |
| --- | --- |

4.52.

A Számvevőszék javaslatai részben megvalósultak (lásd:
  4.5a. melléklet
  ). A 2007–2013 közötti programozási időszakra az ESZA-val kapcsolatos valamennyi irányítási rendszer elemeit korszerűsítették, és ez a korai iskolaelhagyás kezelését célzó intézkedéseket is érintette. Kifejezetten a korai iskolaelhagyásra vonatkozóan a Tanács 2011 júniusában jóváhagyta „Az iskolai lemorzsolódás csökkentését célzó szabályozásról” szóló ajánlást.

| 4.52. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Számvevőszék ajánlásai teljes mértékben megvalósultak, tekintve, hogy a 2007–2013-as szabályozási keret a Számvevőszék ellenőrzési jelentésének közzétételekor már rögzítve volt. A Bizottság az Európa 2020 stratégia keretében 2011 elején cselekvési tervet tett közzé a korai iskolaelhagyás visszaszorítására, amelynek része volt a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló előterjesztés is (ezt 2011 júniusában el is fogadták). |
| --- | --- |

4.52.

| 4.53. | Az intézkedések hatása még nem bizonyított, részben azért, mert a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó legfőbb intézkedést csak 2011-ben fogadták el. A Számvevőszék megjegyzi, hogy az operatív programokban továbbra sem jelenik meg a korai iskolaelhagyással kapcsolatos konkrét prioritások és célkitűzések, valamint az ezekre fordított támogatások szintje közötti egyértelmű kapcsolat. Bár a Bizottság a közelmúltban kifejtette, hogy saját ellenőrzései részeként szándékában áll megvizsgálni az uniós finanszírozás értéknövelő hatását, ezt a gyakorlatot ez idáig nem vezette be. |
| --- | --- |

4.53.

Az intézkedések hatása még nem bizonyított, részben azért, mert a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó legfőbb intézkedést csak 2011-ben fogadták el. A Számvevőszék megjegyzi, hogy az operatív programokban továbbra sem jelenik meg a korai iskolaelhagyással kapcsolatos konkrét prioritások és célkitűzések, valamint az ezekre fordított támogatások szintje közötti egyértelmű kapcsolat. Bár a Bizottság a közelmúltban kifejtette, hogy saját ellenőrzései részeként szándékában áll megvizsgálni az uniós finanszírozás értéknövelő hatását, ezt a gyakorlatot ez idáig nem vezette be.

| 4.53. | Az ESZA operatív programjai egyértelmű kapcsolatot teremtenek a megtartott prioritások, az elérendő – és a szabályozási keretben a prioritási tengelyek szintjén célszámokkal is meghatározott – célkitűzések, valamint a célkitűzések eléréséhez szükséges finanszírozási szint között. A Bizottság 2013 utáni időszakra vonatkozó javaslatai a programozásra és utólagos értékelésre vonatkozó jelenlegi rendelkezéseken fognak alapulni. Az operatív programoknak tiszteletben kell tartaniuk a szabályozási rendelkezéseket, és nyilvánvalóvá kell tenniük a prioritások, a célkitűzések és a finanszírozási szint közötti kapcsolatot.

  A következő programozási időszakra vonatkozó rendeletek előkészítésekor a tervek szerint nagyobb hangsúly kerül majd a teljesítményre. A DG EMPL ellenőrzési erőforrásainak egy részét ezért a szabálykövetési/pénzügyi ellenőrzések területéről a teljesítmény-ellenőrzésre kell átirányítani. |
| --- | --- |

4.53.

A következő programozási időszakra vonatkozó rendeletek előkészítésekor a tervek szerint nagyobb hangsúly kerül majd a teljesítményre. A DG EMPL ellenőrzési erőforrásainak egy részét ezért a szabálykövetési/pénzügyi ellenőrzések területéről a teljesítmény-ellenőrzésre kell átirányítani.

Az 1. és a 3. célkitűzés 1994 és 1999 közötti programjainak (strukturális alapok) utólagos értékeléséről szóló 10/2006. sz. különjelentés nyomán tett intézkedések

| 4.54. | 10/2006. sz. különjelentésében a Számvevőszék azt értékelte, hogy a strukturális alapokból az 1994–1999 közötti programozási időszakban megvalósított intézkedések utólagos bizottsági értékelése megfelelően becsülte-e meg a strukturális alapokhoz kapcsolódó intézkedések hatását, és hogy a vizsgálat hasznos ajánlásokat fogalmazott-e meg. A számvevőszéki ellenőrzés olyan hibákat tárt fel az értékelési folyamatban, amelyek korlátozták a strukturális alapok hatásának vizsgálatát. |
| --- | --- |

4.54.

10/2006. sz. különjelentésében a Számvevőszék azt értékelte, hogy a strukturális alapokból az 1994–1999 közötti programozási időszakban megvalósított intézkedések utólagos bizottsági értékelése megfelelően becsülte-e meg a strukturális alapokhoz kapcsolódó intézkedések hatását, és hogy a vizsgálat hasznos ajánlásokat fogalmazott-e meg. A számvevőszéki ellenőrzés olyan hibákat tárt fel az értékelési folyamatban, amelyek korlátozták a strukturális alapok hatásának vizsgálatát.

| 4.54. | Lásd a Bizottság válaszát a 10/2006 sz. különjelentésre. |
| --- | --- |

4.54.

| 4.55. | A 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó utólagos értékelésében a Regionális Politikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága foglalkozott a 10/2006. sz. különjelentésben felvetett főbb kérdésekkel (lásd:
  4.5b. melléklet
  ). A tagállami szempontú megközelítés helyett a fő tematikus területekre irányuló megközelítést szorgalmaztak annak érdekében, hogy jobban összpontosíthassanak a 27 tagú Unióban felmerülő stratégiai kérdésekre. Az utólagos értékeléseket a 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó jogi keretekben bevezetett, a kötelező félidős értékelésre vonatkozó követelmény volt hivatott elősegíteni. A félidős értékelések elvégzésekor azonban jelentős hiányosságok jelentkeztek a tagállami monitoringrendszerekben, és túl korai lett volna a kiadások eredményességét értékelni (lásd még: 1/2007. sz. különjelentés a félidős eljárásokról). Az utólagos értékelések minőség-ellenőrzésének javítása érdekében mindkét főigazgatóság több célzott forrást osztott szét, az értékelési intézkedéscsomagokra vonatkozóan pontosabb feladatmeghatározást készített, és megerősítette a minőség-ellenőrzési eljárásokat. |
| --- | --- |

4.55.

A 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó utólagos értékelésében a Regionális Politikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága foglalkozott a 10/2006. sz. különjelentésben felvetett főbb kérdésekkel (lásd:
  4.5b. melléklet
  ). A tagállami szempontú megközelítés helyett a fő tematikus területekre irányuló megközelítést szorgalmaztak annak érdekében, hogy jobban összpontosíthassanak a 27 tagú Unióban felmerülő stratégiai kérdésekre. Az utólagos értékeléseket a 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó jogi keretekben bevezetett, a kötelező félidős értékelésre vonatkozó követelmény volt hivatott elősegíteni. A félidős értékelések elvégzésekor azonban jelentős hiányosságok jelentkeztek a tagállami monitoringrendszerekben, és túl korai lett volna a kiadások eredményességét értékelni (lásd még: 1/2007. sz. különjelentés a félidős eljárásokról). Az utólagos értékelések minőség-ellenőrzésének javítása érdekében mindkét főigazgatóság több célzott forrást osztott szét, az értékelési intézkedéscsomagokra vonatkozóan pontosabb feladatmeghatározást készített, és megerősítette a minőség-ellenőrzési eljárásokat.

| 4.55. | A Bizottság válaszát lásd a
  4.5b. melléklet
  táblázatában. |
| --- | --- |

4.55.

| 4.56. | A 2007–2013 közötti időszakra mindkét főigazgatóság számára előnyt jelentene a tagállamok saját értékelésének minőségét javító mechanizmusok fejlesztése, valamint az összehasonlító elemzés használatának bevezetése (Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága), és annak kiterjesztése (Regionális Politikai Főigazgatóság). A strukturális alapok hatékonyságának értékelése tekintetében az infrastrukturális egységköltségeket tartalmazó, közelmúltban létrehozott adatbázist további adatokkal kell feltölteni ahhoz, hogy azt használni lehessen (Regionális Politikai Főigazgatóság). A képzési projektek egységköltségét és legfőbb jellemzőit tartalmazó nemzeti adatbázisok segítségével a tagállamok előkészíthetnék és jóváhagyhatnák a projektek kidolgozását és elfogadását. A strukturális alapok hatékonyságának további javulása érhető el annak vizsgálatával (elsősorban a regionális politikát illetően), hogy a magánbefektetések miért térnek el olyan nagy mértékben az egyes tagállamokban, valamint milyen, a támogatásoktól eltérő finanszírozási eszközök biztosítására van lehetőség. |
| --- | --- |

4.56.

A 2007–2013 közötti időszakra mindkét főigazgatóság számára előnyt jelentene a tagállamok saját értékelésének minőségét javító mechanizmusok fejlesztése, valamint az összehasonlító elemzés használatának bevezetése (Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága), és annak kiterjesztése (Regionális Politikai Főigazgatóság). A strukturális alapok hatékonyságának értékelése tekintetében az infrastrukturális egységköltségeket tartalmazó, közelmúltban létrehozott adatbázist további adatokkal kell feltölteni ahhoz, hogy azt használni lehessen (Regionális Politikai Főigazgatóság). A képzési projektek egységköltségét és legfőbb jellemzőit tartalmazó nemzeti adatbázisok segítségével a tagállamok előkészíthetnék és jóváhagyhatnák a projektek kidolgozását és elfogadását. A strukturális alapok hatékonyságának további javulása érhető el annak vizsgálatával (elsősorban a regionális politikát illetően), hogy a magánbefektetések miért térnek el olyan nagy mértékben az egyes tagállamokban, valamint milyen, a támogatásoktól eltérő finanszírozási eszközök biztosítására van lehetőség.

| 4.56. | A Regionális Politikai Főigazgatóság a legtöbb ponton egyetért a Számvevőszékkel. Ami a vállalkozások támogatását illeti, lényegesen több bizonyíték szükséges ahhoz, hogy megalapozott következtetéseket lehessen levonni a tőkeáttételi hatásokról, valamint a vissza nem térítendő támogatások és egyéb eszközök eredményességéről. A Bizottság jelenlegi értékelési munkaprogramja és egyes tagállamok értékelő tevékenysége ehhez hozzá fog járulni.

  A DG EMPL jelenleg a tények összevetésén alapuló elemzést végez. Ezzel összefüggésben az ESZA értékelésével foglalkozó partnerségi üléseken több tájékoztatóra is sor került, közöttük több tagállam és egy tudományos szakértő előadására. A tények összevetésén alapuló elemzések kohéziós politikai alkalmazásának nehézségeiről jelenleg folyik a vizsgálat. A DG EMPL által az ESZA 2014–2020-as időszakban való értékeléséről adott iránymutatás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy végezzék el a tények összevetésén alapuló/kontrollcsoportos értékeléseket. |
| --- | --- |

4.56.

A DG EMPL jelenleg a tények összevetésén alapuló elemzést végez. Ezzel összefüggésben az ESZA értékelésével foglalkozó partnerségi üléseken több tájékoztatóra is sor került, közöttük több tagállam és egy tudományos szakértő előadására. A tények összevetésén alapuló elemzések kohéziós politikai alkalmazásának nehézségeiről jelenleg folyik a vizsgálat. A DG EMPL által az ESZA 2014–2020-as időszakban való értékeléséről adott iránymutatás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy végezzék el a tények összevetésén alapuló/kontrollcsoportos értékeléseket.

A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányításáról szóló 7/2009. sz. különjelentés nyomán tett intézkedések

| 4.57. | A 7/2009. sz. különjelentésben a Számvevőszék többek között javasolta, hogy a Bizottság igazítsa hozzá forrásait, illetve jogi és pénzügyi eszközeit ahhoz, amit egy ipari program fejlesztésének és irányításának sajátosságai igényelnek. A Számvevőszék ugyancsak javasolta, hogy a Bizottság sürgősen tisztázza a program politikai célkitűzéseit, majd ezeket alakítsa stratégiai és operatív célkitűzésekké, és ezekben térjen ki a felhasználók igényeire, a műszaki paraméterekre és a kereskedelmi modellre is (13). |
| --- | --- |

4.57.

A 7/2009. sz. különjelentésben a Számvevőszék többek között javasolta, hogy a Bizottság igazítsa hozzá forrásait, illetve jogi és pénzügyi eszközeit ahhoz, amit egy ipari program fejlesztésének és irányításának sajátosságai igényelnek. A Számvevőszék ugyancsak javasolta, hogy a Bizottság sürgősen tisztázza a program politikai célkitűzéseit, majd ezeket alakítsa stratégiai és operatív célkitűzésekké, és ezekben térjen ki a felhasználók igényeire, a műszaki paraméterekre és a kereskedelmi modellre is (13).

| 4.58. | A Számvevőszék javaslatait a Bizottság részben végrehajtotta (lásd:
  4.5c. melléklet
  ). A Bizottság a programirányító hatáskörével élve hivatalos feladatátruházási megállapodásokat kötött az Európai Űrügynökséggel (ESA). Noha a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy tisztázzák a program politikai célkitűzéseit annak érdekében, hogy azokat stratégiai és operatív célkitűzésekké lehessen alakítani, a közös álláspontról még nem született megállapodás. Annak ellenére, hogy a Bizottság tájékoztatott a közép- és hosszú távú projektköltségek becsült összegéről, a szükséges finanszírozási forrásokra még nincs meg a fedezet. A Bizottsági adatok alapján a Számvevőszék megállapítja, hogy a közép- és hosszú távú projektköltségeik 2030-ig meghaladhatják a 20 milliárd eurót. |
| --- | --- |

4.58.

A Számvevőszék javaslatait a Bizottság részben végrehajtotta (lásd:
  4.5c. melléklet
  ). A Bizottság a programirányító hatáskörével élve hivatalos feladatátruházási megállapodásokat kötött az Európai Űrügynökséggel (ESA). Noha a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy tisztázzák a program politikai célkitűzéseit annak érdekében, hogy azokat stratégiai és operatív célkitűzésekké lehessen alakítani, a közös álláspontról még nem született megállapodás. Annak ellenére, hogy a Bizottság tájékoztatott a közép- és hosszú távú projektköltségek becsült összegéről, a szükséges finanszírozási forrásokra még nincs meg a fedezet. A Bizottsági adatok alapján a Számvevőszék megállapítja, hogy a közép- és hosszú távú projektköltségeik 2030-ig meghaladhatják a 20 milliárd eurót.

| 4.58. | A Bizottság jelenleg is dolgozik az ajánlások végrehajtásán.

  Az új többéves pénzügyi keret elkészítésének keretében a Bizottság új jogalkotási javaslatot fog előterjeszteni a Galileo és az EGNOS program végrehajtásának folytatásáról. Ennek részeként létrehozza a kormányzásukra szolgáló keretet, illetve aktualizálja a szükséges költségvetési források meghatározását.


  A GNSS-programok átfogó politikai és stratégiai célkitűzéseit a 683/2008/EK (15) rendelet határozta meg, ám ezeket a kezdeményezés technikai összetettsége miatt fokozatosan operatív célkitűzésekké (hatóságilag szabályozott szolgáltatás, életbiztonsági szolgáltatás, kutatási és mentési szolgáltatás, kereskedelmi szolgáltatás) alakítják át.


  A programok költségvetésének extrapolálása – a jövőbeni közfinanszírozás ismerete nélkül – nem ad megfelelő képet a nettó pénzügyi költségek összegére vonatkozó következtetések levonásához. |
| --- | --- |

4.58.

Az új többéves pénzügyi keret elkészítésének keretében a Bizottság új jogalkotási javaslatot fog előterjeszteni a Galileo és az EGNOS program végrehajtásának folytatásáról. Ennek részeként létrehozza a kormányzásukra szolgáló keretet, illetve aktualizálja a szükséges költségvetési források meghatározását.

A GNSS-programok átfogó politikai és stratégiai célkitűzéseit a 683/2008/EK (15) rendelet határozta meg, ám ezeket a kezdeményezés technikai összetettsége miatt fokozatosan operatív célkitűzésekké (hatóságilag szabályozott szolgáltatás, életbiztonsági szolgáltatás, kutatási és mentési szolgáltatás, kereskedelmi szolgáltatás) alakítják át.

A programok költségvetésének extrapolálása – a jövőbeni közfinanszírozás ismerete nélkül – nem ad megfelelő képet a nettó pénzügyi költségek összegére vonatkozó következtetések levonásához.

| 4.59. | A működő műholdak teljes flottájának felbocsátását megelőzően egyértelmű tervet kell készíteni, amely tartalmazza a 2013 utáni időszak programköltségeit, és meg kell határozni a finanszírozási forrásokat. Az irányítási struktúra és az emberi erőforrás tekintetében a Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság folytassa a 7/2009. sz. különjelentésben megfogalmazott ajánlások végrehajtására tett erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

4.59.

A működő műholdak teljes flottájának felbocsátását megelőzően egyértelmű tervet kell készíteni, amely tartalmazza a 2013 utáni időszak programköltségeit, és meg kell határozni a finanszírozási forrásokat. Az irányítási struktúra és az emberi erőforrás tekintetében a Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság folytassa a 7/2009. sz. különjelentésben megfogalmazott ajánlások végrehajtására tett erőfeszítéseit.

| 4.59. | A Bizottság jelenleg egy olyan hatásvizsgálaton dolgozik, amely felméri az európai GNSS-programok további végrehajtásának és hasznosításának technikai lehetőségeit, a kapcsolódó költségeket, valamint a közvetlen és a közvetett előnyöket. |
| --- | --- |

4.59.

---

(1)  2010-ben 32,8 milliárd euro, azaz 88 % a 2007–2013 közötti programozási időszakra, míg 4,3 milliárd euro (12 %) a 2000–2006 közötti időszakra vonatkozott. 2010-ben a pénzügyi válság kezelését célzó intézkedések részeként a Kohéziós Alap és az ESZA keretében külön-külön további 0,4 milliárd euro és 0,37 milliárd euro előfinanszírozási kifizetés történt. 0,6 milliárd euro előfinanszírozási kifizetésben részesültek továbbá az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program (EEGP) energiaügyi projektjei.

(2)  A közreműködő szervek valamely irányító hatóság felügyeletével eljáró [0]és a műveleteket végrehajtó kedvezményezettek felé annak nevében kötelezettségeket teljesítő állami vagy magánszervek.

(3)  Az 1260/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 161., 1999.6.26., 1. o.) 39. cikkének (2) bekezdése; az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 91. és 92. cikke.

(4)  Az 1083/2006/EK rendelet 99. cikke.

(5)  Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala[0], Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Ügynökség és SESAR (egységes európai égbolt – légiforgalom-irányítási kutatóprojekt) Közös Vállalkozás.

(6)  A minta 243 kifizetést tartalmaz, amelyet 229 kohéziós projekthez (ERFA 143, ESZA 60, Kohéziós Alap 20, Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) 6), az ESZA[0]-tól független 6 szociális és foglalkoztatási projekthez és 8 energiaügyi és közlekedési projekthez nyújtottak. A kohéziós projektekre fordított 205 kifizetés a 2007–2013 közötti programozási időszakra, 24 pedig a 2000–2006 közötti időszakra vonatkozik. A mintavétel az összes kifizetésből történt, az előlegek kivételével, amelyek összege 2010-ben meghaladta a 3,1 milliárd eurót.

(7)  A Számvevőszék a saját becslése szerinti hibaarányt reprezentatív statisztikai mintából számítja. Az itt szereplő adat a legpontosabb becslés (vagy MLE amaximum-likelihood estimation, maximum-likelihood becslésl). A Számvevőszék 95 %-os konfidenciaszinttel megállapítja, hogy[0] a lakosságra számított hibaarány 4,7 % és 10,7 % (alsó és felső hibahatár) között van.

(8)  A Számvevőszék közbeszerzési hibák számszerűsítésével kapcsolatos módszereiről további tájékoztatást az
  1.1. melléklet
  1.10. és 1.11. bekezdése tartalmaz.

(9)  Az 1083/2006/EK rendelet 44. cikke.

(10)  A JEREMIE a Bizottság, valamint az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) közös kezdeményezése, amely mikro-, kis- és középvállalkozások számára biztosít kiegészítő finanszírozási forrásokat.

(11)  A JESSICA a Bizottság és az EBB által létrehozott kezdeményezés, amely (magántőke, kölcsönök és garanciák formájában) visszatérítendő városfejlesztési beruházásokat biztosít. Ezeket a beruházásokat városfejlesztési alapokon, illetve szükség esetén holdingalapokon keresztül biztosítják a projektek számára.

(12)  81 ellenőrző hatóságot a 317 ERFA-hoz, illetve Kohéziós Alaphoz tartozó operatív programmal kapcsolatban, és 94 ellenőrző hatóságot a 117 ESZA operatív programmal kapcsolatban. A hatóságok közül 63 mindhárom alappal foglalkozik.

(13)  A program előrehaladására tekintettel a 2.b), 3., 4.c), 4.d) és 5. ajánlást ez az utóellenőrzésről szóló szakasz nem tartalmazza.

(14)  A hibasáv alsó határa 11–12 % volt, szemben a 2010. évi 4,7 %-kal.

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 683/2008/EK rendelete (2008. július 9.) az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról.

(16)  Az igazgatási kiadások ellenőrzéséről a 7. fejezet számol be.

4.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI (KOHÉZIÓ, ENERGIAÜGY ÉS KÖZLEKEDÉS)

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatási és szociális ügyek | Regionális politika | Energiaügy és közlekedés | Összesen |
| ESZA | Egyéb | ERFA | Kohéziós Alap | ISPA |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Összes tranzakció (ebből): | 60 | 6 | 143 | 20 | 6 | 8 | 243 | 209 | 189 | 217 |
| Előlegek | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 9 | 10 |
| Közbenső/záró kifizetések | 60 | 6 | 143 | 20 | 6 | 8 | 243 | 189 | 180 | 207 |
| A TESZTELÉS EREDMÉNYEI (1)
   (2) |
| A vizsgált tranzakciók aránya a következők szerint: |
| Hibamentes | 70 % | (42) | 100 % | (6) | 47 % | (67) | 25 % | (5) | 17 % | (1) | 37 % | (3) | 51 % | (124) | 67 % | 58 % | 50 % |
| Egy vagy több hibát tartalmaz | 30 % | (18) | 0 % | (0) | 53 % | (76) | 75 % | (15) | 83 % | (5) | 63 % | (5) | 49 % | (119) | 33 % | 42 % | 50 % |
| A hibát tartalmazó tranzakciók elemzése |
| A kiadás típusa szerinti elemzés |
| Előlegek | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | 3 % | 0 % | 1 % |
| Közbenső/záró kifizetések | 97 % | 100 % | 99 % |
| Hibatípus szerinti elemzés |
| Nem számszerűsíthető hibák: | 39 % | (7) | 0 % | (0) | 55 % | (42) | 93 % | (14) | 80 % | (4) | 20 % | (1) | 57 % | (68) | 50 % | 42 % | 33 % |
| Számszerűsíthető hibák: | 61 % | (11) | 0 % | (0) | 45 % | (34) | 7 % | (1) | 20 % | (1) | 80 % | (4) | 43 % | (51) | 50 % | 58 % | 67 % |
| Támogathatóság | 91 % | (10) | 0 % | (0) | 100 % | (34) | 100 % | (1) | 100 % | (1) | 75 % | (3) | 96 % | (49) | 69 % | 89 % | 78 % |
| Megalapozottság | 9 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 0 % | 0 % | 12 % |
| Pontosság | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 25 % | (1) | 2 % | (1) | 31 % | 11 % | 10 % |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| Legvalószínűbb hibaarány: | 7,7 % | | | |
| Alsó hibahatár | 4,7 % | | | |
| Felső hibahatár | 10,7 % | | | |
| n.a.: nem alkalmazható. |

2010

2009

2008

2007

Foglalkoztatási és szociális ügyek

Regionális politika

Energiaügy és közlekedés

Összesen

ESZA

Egyéb

ERFA

Kohéziós Alap

ISPA

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció (ebből):

60

6

143

20

6

8

243

209

189

217

Előlegek

0

0

0

0

0

0

0

20

9

10

Közbenső/záró kifizetések

60

6

143

20

6

8

243

189

180

207

A TESZTELÉS EREDMÉNYEI (1)
   (2)

A vizsgált tranzakciók aránya a következők szerint:

Hibamentes

70 %

(42)

100 %

(6)

47 %

(67)

25 %

(5)

17 %

(1)

37 %

(3)

51 %

(124)

67 %

58 %

50 %

Egy vagy több hibát tartalmaz

30 %

(18)

0 %

(0)

53 %

(76)

75 %

(15)

83 %

(5)

63 %

(5)

49 %

(119)

33 %

42 %

50 %

A hibát tartalmazó tranzakciók elemzése

A kiadás típusa szerinti elemzés

Előlegek

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

3 %

0 %

1 %

Közbenső/záró kifizetések

97 %

100 %

99 %

Hibatípus szerinti elemzés

Nem számszerűsíthető hibák:

39 %

(7)

0 %

(0)

55 %

(42)

93 %

(14)

80 %

(4)

20 %

(1)

57 %

(68)

50 %

42 %

33 %

Számszerűsíthető hibák:

61 %

(11)

0 %

(0)

45 %

(34)

7 %

(1)

20 %

(1)

80 %

(4)

43 %

(51)

50 %

58 %

67 %

Támogathatóság

91 %

(10)

0 %

(0)

100 %

(34)

100 %

(1)

100 %

(1)

75 %

(3)

96 %

(49)

69 %

89 %

78 %

Megalapozottság

9 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

0 %

0 %

12 %

Pontosság

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

25 %

(1)

2 %

(1)

31 %

11 %

10 %

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Legvalószínűbb hibaarány:

7,7 %

Alsó hibahatár

4,7 %

Felső hibahatár

10,7 %

n.a.: nem alkalmazható.

---

(1)  Hogy jobb betekintést nyerjünk a szakpolitika-csoport eltérő kockázati profilú területeire, a mintát szegmensekre osztottuk fel.

(2)  A zárójelben szereplő számok a tranzakciók tényleges számát jelölik.

n.a.: nem alkalmazható.

4.2. MELLÉKLET

A RENDSZERVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI (KOHÉZIÓ, ENERGIAÜGY ÉS KÖZLEKEDÉS)

A kiválasztott felügyeleti és ellenőrzési rendszerek értékelése: ellenőrző hatóságok – a legfontosabb szabályozási követelmények betartása és a műveletek szabályszerűségének biztosítása terén tanúsított eredményesség

| A Számvevőszék által vizsgált főbb követelmények | | Ellenőrző hatóság ERFA/ESZA – Franciaország | Ellenőrző hatóság ERFA/ESZA – Egyesült Királyság/Észak-Írország | Ellenőrző hatóság ERFA/ESZA – Olaszország (Szardínia) | Ellenőrző hatóság ERFA/Kohéziós Alap – Lengyelország | Ellenőrző hatóság ERFA/Kohéziós Alap – Spanyolország (Andalúzia és Valencia) | Ellenőrző hatóság ESZA – Lengyelország | Ellenőrző hatóság ESZA – Spanyolország (Andalúzia) | Ellenőrző hatóság ESZA – Németország (Bund) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Általános szempontok | Az operatív program irányítási és kontrollrendszereinek létrehozása biztosítja a feladatok egyértelmű meghatározását, felosztását és elkülönítését az ellenőrző hatóságokon belül, valamint az ellenőrző hatóság és más illetékes irányító és kontrollszervek között. | Megfelelő | Megfelelő | Részben megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Részben megfelelő | Részben megfelelő |
| Ellenőrzési kézikönyv megléte | Mind a rendszerek, mind a műveletek ellenőrzéséhez létezik olyan ellenőrzési kézikönyv, amely megfelel a nemzetközileg elfogadott könyvvizsgálati standardoknak, és világosan ismerteti az ellenőrzési eljárásokat. | Megfelelő | Részben megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő |
| A rendszerellenőrzések ellenőrzési módszertana | Az ellenőrző hatóságok által végzett, az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését értékelő ellenőrzési munka alapját egy olyan ellenőrzési lista képezi, amely az (irányító hatóságokra, közreműködő szervekre és igazoló hatóságokra külön-külön) vonatkozó jogszabályok fő követelményeit, valamint az egyes fő követelményekhez tartozó megfelelő értékelési szempontokat ellenőrző kérdéseket tartalmaz. | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő |
| A rendszerellenőrzések felülvizsgálata | Az ellenőrző hatóság ellenőrzési tervét a tárgyidőszakra jóváhagyott ellenőrzési stratégiával összhangban hajtották végre, a rendszerellenőrzéseket az ellenőrző hatóság által meghatározott módszerek szerint végezték el, és a rendszerellenőrzések valamennyi szakaszát megfelelően dokumentálták. | Eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | Eredményes | Eredményes | Eredményes | Eredményes | Eredményes |
| A műveletek ellenőrzésére vonatkozó mintavételi módszertan | Megfelelő mintavételi módszereket határoztak meg a műveletek ellenőrzéséhez a tárgyidőszakban ellenőrizendő műveletekből történő mintavétel céljából. | Részben megfelelő | Megfelelő | Részben megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Részben megfelelő | Részben megfelelő |
| Mintavétel a műveletek ellenőrzéséhez | A műveletek ellenőrzésére vonatkozó mintavételi módszereket az előírt módon alkalmazták a tárgyidőszakban ellenőrizendő műveletekből történő mintavétel céljából. | Eredményes | Eredményes | Nem eredményes | Eredményes | Eredményes | Eredményes | Eredményes | Részben eredményes |
| A műveletek ellenőrzésének ellenőrzési módszertana | A műveletek szabályszerűségének vizsgálata céljából végzett ellenőrzési munka alapját egy olyan ellenőrzési lista képezi, amelynek kérdései a vonatkozó jogszabály követelményeinek teljesülését a kapcsolódó kockázatok kezelését lehetővé tevő részletességgel ellenőrzik. | Részben megfelelő | Részben megfelelő | Részben megfelelő | Részben megfelelő | Részben megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Részben megfelelő |
| A műveletek ellenőrzésének felülvizsgálata | A műveletek ellenőrzését a tárgyidőszakra kiválasztott mintán, az ellenőrző hatóság által meghatározott módszerek szerint végezték el, és a műveletek ellenőrzésének valamennyi szakaszát megfelelően dokumentálták. | Eredményes | Részben eredményes | Nem eredményes | Eredményes | Részben eredményes | Eredményes | Eredményes | Eredményes |
| A műveletek ellenőrzésének ismételt elvégzése | Az ellenőrző hatóságok által végzett művelet-ellenőrzések Számvevőszék általi megismétlése az ellenőrző hatóságokéhoz hasonló, a Bizottságnak tett bejelentésnek megfelelő eredményekkel zárult. | Eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | Eredményes | Részben eredményes | Eredményes | Eredményes | Részben eredményes |
| Éves ellenőrzési jelentés és ellenőrzési vélemény | Az éves ellenőrzési jelentést és ellenőrzési véleményt a szabályozási követelményeknek, valamint a Bizottság és a tagállamok által elfogadott iránymutatásnak megfelelően készítették el, és a jelentés, valamint a vélemény összhangban van az ellenőrző hatóságok által elvégzett rendszerellenőrzések és műveletellenőrzések eredményeivel. | Megfelelő | Részben megfelelő | Részben megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Megfelelő | Részben megfelelő | Részben megfelelő |
| Átfogó értékelés | | Eredményes | Részben eredményes | Nem eredményes | Eredményes | Részben eredményes | Eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes |

A Számvevőszék által vizsgált főbb követelmények

Ellenőrző hatóság ERFA/ESZA – Franciaország

Ellenőrző hatóság ERFA/ESZA – Egyesült Királyság/Észak-Írország

Ellenőrző hatóság ERFA/ESZA – Olaszország (Szardínia)

Ellenőrző hatóság ERFA/Kohéziós Alap – Lengyelország

Ellenőrző hatóság ERFA/Kohéziós Alap – Spanyolország (Andalúzia és Valencia)

Ellenőrző hatóság ESZA – Lengyelország

Ellenőrző hatóság ESZA – Spanyolország (Andalúzia)

Ellenőrző hatóság ESZA – Németország (Bund)

Általános szempontok

Az operatív program irányítási és kontrollrendszereinek létrehozása biztosítja a feladatok egyértelmű meghatározását, felosztását és elkülönítését az ellenőrző hatóságokon belül, valamint az ellenőrző hatóság és más illetékes irányító és kontrollszervek között.

Megfelelő

Megfelelő

Részben megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Részben megfelelő

Részben megfelelő

Ellenőrzési kézikönyv megléte

Mind a rendszerek, mind a műveletek ellenőrzéséhez létezik olyan ellenőrzési kézikönyv, amely megfelel a nemzetközileg elfogadott könyvvizsgálati standardoknak, és világosan ismerteti az ellenőrzési eljárásokat.

Megfelelő

Részben megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

A rendszerellenőrzések ellenőrzési módszertana

Az ellenőrző hatóságok által végzett, az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését értékelő ellenőrzési munka alapját egy olyan ellenőrzési lista képezi, amely az (irányító hatóságokra, közreműködő szervekre és igazoló hatóságokra külön-külön) vonatkozó jogszabályok fő követelményeit, valamint az egyes fő követelményekhez tartozó megfelelő értékelési szempontokat ellenőrző kérdéseket tartalmaz.

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

A rendszerellenőrzések felülvizsgálata

Az ellenőrző hatóság ellenőrzési tervét a tárgyidőszakra jóváhagyott ellenőrzési stratégiával összhangban hajtották végre, a rendszerellenőrzéseket az ellenőrző hatóság által meghatározott módszerek szerint végezték el, és a rendszerellenőrzések valamennyi szakaszát megfelelően dokumentálták.

Eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Eredményes

Eredményes

Eredményes

Eredményes

Eredményes

A műveletek ellenőrzésére vonatkozó mintavételi módszertan

Megfelelő mintavételi módszereket határoztak meg a műveletek ellenőrzéséhez a tárgyidőszakban ellenőrizendő műveletekből történő mintavétel céljából.

Részben megfelelő

Megfelelő

Részben megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Részben megfelelő

Részben megfelelő

Mintavétel a műveletek ellenőrzéséhez

A műveletek ellenőrzésére vonatkozó mintavételi módszereket az előírt módon alkalmazták a tárgyidőszakban ellenőrizendő műveletekből történő mintavétel céljából.

Eredményes

Eredményes

Nem eredményes

Eredményes

Eredményes

Eredményes

Eredményes

Részben eredményes

A műveletek ellenőrzésének ellenőrzési módszertana

A műveletek szabályszerűségének vizsgálata céljából végzett ellenőrzési munka alapját egy olyan ellenőrzési lista képezi, amelynek kérdései a vonatkozó jogszabály követelményeinek teljesülését a kapcsolódó kockázatok kezelését lehetővé tevő részletességgel ellenőrzik.

Részben megfelelő

Részben megfelelő

Részben megfelelő

Részben megfelelő

Részben megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Részben megfelelő

A műveletek ellenőrzésének felülvizsgálata

A műveletek ellenőrzését a tárgyidőszakra kiválasztott mintán, az ellenőrző hatóság által meghatározott módszerek szerint végezték el, és a műveletek ellenőrzésének valamennyi szakaszát megfelelően dokumentálták.

Eredményes

Részben eredményes

Nem eredményes

Eredményes

Részben eredményes

Eredményes

Eredményes

Eredményes

A műveletek ellenőrzésének ismételt elvégzése

Az ellenőrző hatóságok által végzett művelet-ellenőrzések Számvevőszék általi megismétlése az ellenőrző hatóságokéhoz hasonló, a Bizottságnak tett bejelentésnek megfelelő eredményekkel zárult.

Eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Eredményes

Részben eredményes

Eredményes

Eredményes

Részben eredményes

Éves ellenőrzési jelentés és ellenőrzési vélemény

Az éves ellenőrzési jelentést és ellenőrzési véleményt a szabályozási követelményeknek, valamint a Bizottság és a tagállamok által elfogadott iránymutatásnak megfelelően készítették el, és a jelentés, valamint a vélemény összhangban van az ellenőrző hatóságok által elvégzett rendszerellenőrzések és műveletellenőrzések eredményeivel.

Megfelelő

Részben megfelelő

Részben megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Megfelelő

Részben megfelelő

Részben megfelelő

Átfogó értékelés

Eredményes

Részben eredményes

Nem eredményes

Eredményes

Részben eredményes

Eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

4.3. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KIADOTT VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK VIZSGÁLATÁNAK EREDMÉNYEI – KOHÉZIÓ, ENERGIAÜGY ÉS KÖZLEKEDÉS

| A főbb érintett főigazgatóságok | A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (2) | Megfogalmazott fenntartások | A Számvevőszék észrevételei | A megbízhatóság általános értékelése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| Regionális Politikai Főigazgatóság | fenntartással | Számos tagállamban a kiadások ERFA és a Kohéziós Alap felé történt elszámolása alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó fenntartás, amely mindkét alap esetében az irányítási és kontrollrendszerek kulcsfontosságú elemeinek azon súlyos hiányosságain alapul, amelyek vonatkozásában a nemzeti hatóságok nem alkalmaztak megfelelő ellenőrzést és kiigazító intézkedéseket.
  A 2000–2006 közötti időszak tekintetében a fenntartás hat tagállam 21 operatív programját (kivéve INTERREG) és két tagállam két Kohéziós Alapon belüli projektjét érinti, és 697,4 millió euróban, azaz az éves közbenső kifizetések 15,8 %-ában számszerűsíthető. E programozási időszakban a kockázatnak kitett közösségi hozzájárulás mértékét 32,5 és 68,8 millió euro közötti összegre, azaz az éves közbenső kifizetések (4 297,3 millió euro) 0,8–1,5 %-ára becsülik.
  A 2007–2013 közötti időszak tekintetében a fenntartás tíz tagállam 69 operatív programját, valamint 11 európai területi együttműködési operatív programot érint, és 3 417,1 millió euróban, azaz az éves közbenső kifizetések 13,4 %-ában számszerűsíthető. E programozási időszakban a kockázatnak kitett közösségi hozzájárulás mértékét 203,7 és 423,9 millió euro közötti összegre, azaz az éves közbenső kifizetések (25 527,8 millió euro) 0,8–1,6 %-ára becsülik. | A Számvevőszék véleménye szerint a főigazgató nyilatkozatát és az éves tevékenységi jelentést összességében az alkalmazandó bizottsági iránymutatásokkal összhangban készítették el.
  A Számvevőszék elismeri, hogy ami a kockázatos összegek operatív programonként történő közzétételét illeti, a Regionális Politikai Főigazgatóság a 2009-es évhez képest további információkat bocsátott rendelkezésre.
  A Számvevőszék azonban megállapítja, hogy saját hibaaránya jelentősen meghaladja a főigazgató által számszerűsített fenntartásokat.
  A Regionális Politikai Főigazgatóság mindkét programozási időszakra vonatkozóan fenntartásokat fogalmazott meg, és ezeknek számszerűsíthető hatása van. A számszerűsítés azon a feltételezésen alapul, hogy amennyiben a kockázatnak kitett összeg becsült értéke a kifizetés-visszatartásoknak az operatív programokra vonatkozó 5 %-os határértéke alatt marad, az operatív program zárásakor elvégzendő ellenőrzések megfelelő mértékben csökkentik a kockázatot. A Számvevőszék véleménye szerint ez a megközelítés alábecsülheti a kockázatnak kitett összeget.
  Végezetül a beszámolókban 2 823 millió euro összegű 2010-ben végrehajtott pénzügyi korrekció szerepelt. Elsősorban ami a 2000–2006-os operatív programok lezárását illeti, azonban az év végéig nem minden vizsgálati és validálási eljárást fejeztek be. A 2010-es beszámolóhoz fűzött 6. sz. bizottsági megjegyzésben a végrehajtott összegeknél valójában csak 563 millió euro szerepelt (lásd még:
  1.2. melléklet
  , 3. pont). | B | A |
| Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága | fenntartással | Számos tagállamban a kiadások ESZA operatív programokhoz történt elszámolása alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó fenntartás, amelynek alapját az operatív programokhoz tartozó irányítási és kontrollrendszerek kulcsfontosságú elemeinek azon súlyos hiányosságai képezik, amelyek vonatkozásában a nemzeti hatóságok nem alkalmaztak megfelelő kontrollt és kiigazító intézkedéseket.
  A 2000–2006 közötti időszak tekintetében a fenntartás négy tagállam 13 operatív programját érinti, és 0,4 millió euróban, azaz az éves közbenső kifizetések 0,14 %-ában számszerűsíthető.
  A 2007–2013 közötti időszak tekintetében a fenntartás kilenc tagállam 30 operatív programjárt érinti, és 71,6 millió euróban, azaz az éves közbenső kifizetések 1,13 %-ában számszerűsíthető. | A Számvevőszék véleménye szerint a főigazgató nyilatkozatát és az éves tevékenységi jelentést összességében az alkalmazandó bizottsági iránymutatásokkal összhangban készítették el.
  A Számvevőszék elismeri, hogy ami a kockázatos összegek operatív programonként történő közzétételét illeti, a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága a 2009-es évhez képest további információkat bocsátott rendelkezésre.
  A Foglalkoztatási Főigazgatóság mindkét időszakra vonatkozóan fenntartásokat fogalmazott meg, és ezeknek számszerűsíthető hatásuk van. A számszerűsítés azon a feltételezésen alapul, hogy amennyiben a kockázatnak kitett mennyiség becsült értéke a kifizetés-visszatartásoknak az operatív programokra vonatkozó 5 %-os határértéke alatt marad, az operatív programok zárásakor elvégzendő ellenőrzések megfelelő mértékben csökkentik a kockázatot. A Számvevőszék véleménye szerint ez a megközelítés alábecsülheti a kockázatnak kitett összeget. | A | A |
| Mobilitási és Közlekedési Főigazgatóság | fenntartással | A hatodik kutatási keretprogram költségelszámolásainak pontosságával kapcsolatos fennmaradó hibák arányára vonatkozó fenntartás: az utólagos ellenőrzések által megállapított fennmaradó hibaarány magasabb az ellenőrzési célkitűzésnél (2 %).
  A 4,42 %-os fennmaradó hibaarány 1,15 millió EUR potenciálisan kockázatnak kitett összegnek felel meg, amely a hatodik kutatási keretprogram kifizetéseinek 1,95 %-a és a Mobilitási és Közlekedési Főigazgatóság által 2010-ben teljesített összes kifizetés 0,5 %-a. | A Számvevőszék véleménye szerint a főigazgató nyilatkozatát és az éves tevékenységi jelentést az alkalmazandó bizottsági iránymutatásokkal összhangban készítették el. | A | A (1) |
| Energiaügyi Főigazgatóság | fenntartással | A hatodik kutatási keretprogram költségelszámolásainak pontosságával kapcsolatos fennmaradó hibák arányára vonatkozó fenntartás: az utólagos ellenőrzések által megállapított fennmaradó hibaarány magasabb az ellenőrzési célkitűzésnél (2 %).
  A 4,42 %-os fennmaradó hibaarány 1,7 millió EUR potenciálisan kockázatnak kitett összegnek felel meg, amely a hatodik kutatási keretprogram kifizetéseinek 1,12 %-a és az Energiaügyi Főigazgatóság által 2010-ben teljesített összes kifizetés 0,15 %-a. | A Számvevőszék véleménye szerint a főigazgató nyilatkozatát és az éves tevékenységi jelentést az alkalmazandó bizottsági iránymutatásokkal összhangban készítették el. | A |
| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |

A főbb érintett főigazgatóságok

A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (2)

Megfogalmazott fenntartások

A Számvevőszék észrevételei

A megbízhatóság általános értékelése

2010

2009

Regionális Politikai Főigazgatóság

fenntartással

Számos tagállamban a kiadások ERFA és a Kohéziós Alap felé történt elszámolása alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó fenntartás, amely mindkét alap esetében az irányítási és kontrollrendszerek kulcsfontosságú elemeinek azon súlyos hiányosságain alapul, amelyek vonatkozásában a nemzeti hatóságok nem alkalmaztak megfelelő ellenőrzést és kiigazító intézkedéseket.

A 2000–2006 közötti időszak tekintetében a fenntartás hat tagállam 21 operatív programját (kivéve INTERREG) és két tagállam két Kohéziós Alapon belüli projektjét érinti, és 697,4 millió euróban, azaz az éves közbenső kifizetések 15,8 %-ában számszerűsíthető. E programozási időszakban a kockázatnak kitett közösségi hozzájárulás mértékét 32,5 és 68,8 millió euro közötti összegre, azaz az éves közbenső kifizetések (4 297,3 millió euro) 0,8–1,5 %-ára becsülik.

A 2007–2013 közötti időszak tekintetében a fenntartás tíz tagállam 69 operatív programját, valamint 11 európai területi együttműködési operatív programot érint, és 3 417,1 millió euróban, azaz az éves közbenső kifizetések 13,4 %-ában számszerűsíthető. E programozási időszakban a kockázatnak kitett közösségi hozzájárulás mértékét 203,7 és 423,9 millió euro közötti összegre, azaz az éves közbenső kifizetések (25 527,8 millió euro) 0,8–1,6 %-ára becsülik.

A Számvevőszék véleménye szerint a főigazgató nyilatkozatát és az éves tevékenységi jelentést összességében az alkalmazandó bizottsági iránymutatásokkal összhangban készítették el.

A Számvevőszék elismeri, hogy ami a kockázatos összegek operatív programonként történő közzétételét illeti, a Regionális Politikai Főigazgatóság a 2009-es évhez képest további információkat bocsátott rendelkezésre.

A Számvevőszék azonban megállapítja, hogy saját hibaaránya jelentősen meghaladja a főigazgató által számszerűsített fenntartásokat.

A Regionális Politikai Főigazgatóság mindkét programozási időszakra vonatkozóan fenntartásokat fogalmazott meg, és ezeknek számszerűsíthető hatása van. A számszerűsítés azon a feltételezésen alapul, hogy amennyiben a kockázatnak kitett összeg becsült értéke a kifizetés-visszatartásoknak az operatív programokra vonatkozó 5 %-os határértéke alatt marad, az operatív program zárásakor elvégzendő ellenőrzések megfelelő mértékben csökkentik a kockázatot. A Számvevőszék véleménye szerint ez a megközelítés alábecsülheti a kockázatnak kitett összeget.

Végezetül a beszámolókban 2 823 millió euro összegű 2010-ben végrehajtott pénzügyi korrekció szerepelt. Elsősorban ami a 2000–2006-os operatív programok lezárását illeti, azonban az év végéig nem minden vizsgálati és validálási eljárást fejeztek be. A 2010-es beszámolóhoz fűzött 6. sz. bizottsági megjegyzésben a végrehajtott összegeknél valójában csak 563 millió euro szerepelt (lásd még:
  1.2. melléklet
  , 3. pont).

B

A

Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága

fenntartással

Számos tagállamban a kiadások ESZA operatív programokhoz történt elszámolása alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó fenntartás, amelynek alapját az operatív programokhoz tartozó irányítási és kontrollrendszerek kulcsfontosságú elemeinek azon súlyos hiányosságai képezik, amelyek vonatkozásában a nemzeti hatóságok nem alkalmaztak megfelelő kontrollt és kiigazító intézkedéseket.

A 2000–2006 közötti időszak tekintetében a fenntartás négy tagállam 13 operatív programját érinti, és 0,4 millió euróban, azaz az éves közbenső kifizetések 0,14 %-ában számszerűsíthető.

A 2007–2013 közötti időszak tekintetében a fenntartás kilenc tagállam 30 operatív programjárt érinti, és 71,6 millió euróban, azaz az éves közbenső kifizetések 1,13 %-ában számszerűsíthető.

A Számvevőszék véleménye szerint a főigazgató nyilatkozatát és az éves tevékenységi jelentést összességében az alkalmazandó bizottsági iránymutatásokkal összhangban készítették el.

A Számvevőszék elismeri, hogy ami a kockázatos összegek operatív programonként történő közzétételét illeti, a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága a 2009-es évhez képest további információkat bocsátott rendelkezésre.

A Foglalkoztatási Főigazgatóság mindkét időszakra vonatkozóan fenntartásokat fogalmazott meg, és ezeknek számszerűsíthető hatásuk van. A számszerűsítés azon a feltételezésen alapul, hogy amennyiben a kockázatnak kitett mennyiség becsült értéke a kifizetés-visszatartásoknak az operatív programokra vonatkozó 5 %-os határértéke alatt marad, az operatív programok zárásakor elvégzendő ellenőrzések megfelelő mértékben csökkentik a kockázatot. A Számvevőszék véleménye szerint ez a megközelítés alábecsülheti a kockázatnak kitett összeget.

A

A

Mobilitási és Közlekedési Főigazgatóság

fenntartással

A hatodik kutatási keretprogram költségelszámolásainak pontosságával kapcsolatos fennmaradó hibák arányára vonatkozó fenntartás: az utólagos ellenőrzések által megállapított fennmaradó hibaarány magasabb az ellenőrzési célkitűzésnél (2 %).

A 4,42 %-os fennmaradó hibaarány 1,15 millió EUR potenciálisan kockázatnak kitett összegnek felel meg, amely a hatodik kutatási keretprogram kifizetéseinek 1,95 %-a és a Mobilitási és Közlekedési Főigazgatóság által 2010-ben teljesített összes kifizetés 0,5 %-a.

A Számvevőszék véleménye szerint a főigazgató nyilatkozatát és az éves tevékenységi jelentést az alkalmazandó bizottsági iránymutatásokkal összhangban készítették el.

A

A (1)

Energiaügyi Főigazgatóság

fenntartással

A hatodik kutatási keretprogram költségelszámolásainak pontosságával kapcsolatos fennmaradó hibák arányára vonatkozó fenntartás: az utólagos ellenőrzések által megállapított fennmaradó hibaarány magasabb az ellenőrzési célkitűzésnél (2 %).

A 4,42 %-os fennmaradó hibaarány 1,7 millió EUR potenciálisan kockázatnak kitett összegnek felel meg, amely a hatodik kutatási keretprogram kifizetéseinek 1,12 %-a és az Energiaügyi Főigazgatóság által 2010-ben teljesített összes kifizetés 0,15 %-a.

A Számvevőszék véleménye szerint a főigazgató nyilatkozatát és az éves tevékenységi jelentést az alkalmazandó bizottsági iránymutatásokkal összhangban készítették el.

A

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

---

(1)  A 2009-es éves jelentés 5.3. mellékletében szerepeltek az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésének felülvizsgálatával kapcsolatos eredmények. 2010 februárjában az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóságot a Mobilitáspolitikai és Közlekedési, illetve az Energiaügyi Főigazgatóságra osztották fel.

(2)  A főigazgató megbízhatósági nyilatkozatában leszögezi, hogy kellő bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy az alkalmazott kontrolleljárások a szükséges módon garantálják a tranzakciók szabályszerűségét.

| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

4.4. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA (KOHÉZIÓ, ENERGIAÜGY ÉS KÖZLEKEDÉS)

| Év | A Számvevőszék ajánlása | Elért eredmények | A Bizottság válasza | A Számvevőszék elemzése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kohézió: |
| 2009 | A Bizottság monitorozza az uniós támogatásokra vonatkozó támogathatósági követelmények betartását, beleértve az uniós és tagállami közbeszerzési szabályok helyes alkalmazását.
  (lásd: a 2009-es éves jelentés 4.38. bekezdése) | Jelenleg a 2000–2006. évi projektekkel kapcsolatban a Kohéziós Alap vonatkozásában végzett vizsgálat, illetve a 2007–2013 közötti időszak operatív programjaival kapcsolatban végzett vizsgálat keretében zajlik a közbeszerzési szabályok végrehajtásának ellenőrzése. A Bizottság ezenkívül iránymutatást adott ki és képzést nyújtott a tagállamok irányító és ellenőrző hatóságai számára (pl.: az oktatók képzését célzó szemináriumokat, az irányító és ellenőrző hatóságok számára nyújtott kétoldalú képzéseket szervezett).
  2011 januárjában a Bizottság zöld könyvet adott ki az EU közbeszerzési politikájának modernizálásáról (COM(2011) 15 végleges).
  A Bizottság várhatóan 2011-re fejezi be az uniós közbeszerzési jogszabályi keret értékelését. | A Bizottság szerint ez az ajánlás a folyamatban lévő különböző intézkedések révén a Számvevőszék előírásainak megfelelően teljesült.


  Lásd a Bizottság 4.50. bekezdésre adott válaszát – 1. ajánlás.


  Lásd még a Bizottság 4.20., 4.21. és 4.29 bekezdésre adott válaszát a képzések és iránymutatások nyújtása kapcsán. | A Számvevőszék szerint az ajánlás a képzés és az iránymutatás tekintetében megvalósul, amennyiben a Bizottság továbbra is folytatja jelenlegi politikáját.


  A Számvevőszék figyelemmel fogja kísérni a közbeszerzésre vonatkozó konkrét intézkedéseket (lásd még: 4/2011. sz. vélemény (1)). |
| Kohézió: |
| 2008 | A Bizottság felügyeleti tevékenysége révén biztosítsa a tagállami irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését.
  (lásd: a 2008-as éves jelentés 6.37. bekezdésének a) és c) pontja, valamint a 2009-es éves jelentés 4.37. bekezdésének c) pontja) | A strukturális alapokról szóló rendeletekben foglalt általános rendelkezések hatálya alá tartozó támogathatósági szabályok meghatározására a tagállamok, illetve egyes esetekben az operatív programok szintjén kerül sor. A Bizottság felülvizsgálta a tagállamok által 2010-ben bevezetett ilyen szabályokat.
  A Bizottság 2010-ben megvizsgálta a 2007–2013 közötti időszak operatív programjaihoz tartozó ellenőrző hatóságokat, és folytatta a konkrét rendszer- és projektellenőrzéseket.
  A 2010-es éves tevékenységi jelentések részletes értékelést nyújtanak a 2007–2013 közötti időszak egyes operatív programjairól, főként az ellenőrző hatóságok éves kontrolljelentéseiben szereplő és a Bizottság által végzett ellenőrzések során kapott adatok alapján. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez az ajánlás teljesült (lásd a Bizottság 4.50. bekezdésre adott válaszát – 2. ajánlás).


  Lásd még a Bizottság 4.42., 4.43. és 4.44. bekezdésre adott válaszát az ellenőrzési hatóságok vizsgálata kapcsán.


  A DG REGIO és a DG EMPL úgy ítéli meg, hogy saját éves tevékenységi jelentésében megfelelően nyomon követte a 2007–2013-as programok kapcsán kifejezett fenntartásokat. | A Számvevőszék szerint az ajánlás megvalósul, amennyiben a Bizottság továbbra is folytatja jelenlegi politikáját. |
| Kohézió: |
| 2008 | A Bizottság ösztönözze a tagállami hatóságokat arra, hogy még a kiadások Bizottság felé történő igazolása előtt szigorúan alkalmazzák a korrekciós mechanizmusokat.
  (lásd: a 2008-as éves jelentés 6.37. bekezdésének b) és d) pontja, valamint a 2009-es éves jelentés 4.37. bekezdésének a) és b) pontja) | A Bizottság fokozottabb mértékben alkalmazza a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó, a strukturális alapokról szóló rendeleteknek a kifizetések megszakítására vagy felfüggesztésére vonatkozó rendelkezését olyankor, amikor egy ellenőrzési jelentés jelentős hiányosságokat (vagy még ki nem javított szabálytalanságokat) tár fel. Ez további ösztönzőt biztosít a tagállamok számára ahhoz, hogy valamennyi szükséges kiigazító intézkedést időben végrehajtsanak.
  A Bizottság ugyancsak megváltoztatta a 2007–2013 közötti időszak programjainak keretében történő visszafizettetésekre és visszavonásokra vonatkozó tagállami beszámolási eljárást (az 1828/2006/EK bizottsági rendelet XI. melléklete).
  Mind a Regionális Politikai Főigazgatóság, mind a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság esetében a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozóan részletes információ található a 2010-es éves tevékenységi jelentésben. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez az ajánlás teljesült (lásd a Bizottság 4.50. bekezdésre adott válaszát – 2. ajánlás). | A Számvevőszék szerint az ajánlás megvalósul, amennyiben a Bizottság továbbra is folytatja jelenlegi politikáját. |

Év

A Számvevőszék ajánlása

Elért eredmények

A Bizottság válasza

A Számvevőszék elemzése

Kohézió:

2009

A Bizottság monitorozza az uniós támogatásokra vonatkozó támogathatósági követelmények betartását, beleértve az uniós és tagállami közbeszerzési szabályok helyes alkalmazását.

(lásd: a 2009-es éves jelentés 4.38. bekezdése)

Jelenleg a 2000–2006. évi projektekkel kapcsolatban a Kohéziós Alap vonatkozásában végzett vizsgálat, illetve a 2007–2013 közötti időszak operatív programjaival kapcsolatban végzett vizsgálat keretében zajlik a közbeszerzési szabályok végrehajtásának ellenőrzése. A Bizottság ezenkívül iránymutatást adott ki és képzést nyújtott a tagállamok irányító és ellenőrző hatóságai számára (pl.: az oktatók képzését célzó szemináriumokat, az irányító és ellenőrző hatóságok számára nyújtott kétoldalú képzéseket szervezett).

2011 januárjában a Bizottság zöld könyvet adott ki az EU közbeszerzési politikájának modernizálásáról (COM(2011) 15 végleges).

A Bizottság várhatóan 2011-re fejezi be az uniós közbeszerzési jogszabályi keret értékelését.

A Bizottság szerint ez az ajánlás a folyamatban lévő különböző intézkedések révén a Számvevőszék előírásainak megfelelően teljesült.

Lásd a Bizottság 4.50. bekezdésre adott válaszát – 1. ajánlás.

Lásd még a Bizottság 4.20., 4.21. és 4.29 bekezdésre adott válaszát a képzések és iránymutatások nyújtása kapcsán.

A Számvevőszék szerint az ajánlás a képzés és az iránymutatás tekintetében megvalósul, amennyiben a Bizottság továbbra is folytatja jelenlegi politikáját.

A Számvevőszék figyelemmel fogja kísérni a közbeszerzésre vonatkozó konkrét intézkedéseket (lásd még: 4/2011. sz. vélemény (1)).

Kohézió:

2008

A Bizottság felügyeleti tevékenysége révén biztosítsa a tagállami irányítási és kontrollrendszerek eredményes működését.

(lásd: a 2008-as éves jelentés 6.37. bekezdésének a) és c) pontja, valamint a 2009-es éves jelentés 4.37. bekezdésének c) pontja)

A strukturális alapokról szóló rendeletekben foglalt általános rendelkezések hatálya alá tartozó támogathatósági szabályok meghatározására a tagállamok, illetve egyes esetekben az operatív programok szintjén kerül sor. A Bizottság felülvizsgálta a tagállamok által 2010-ben bevezetett ilyen szabályokat.

A Bizottság 2010-ben megvizsgálta a 2007–2013 közötti időszak operatív programjaihoz tartozó ellenőrző hatóságokat, és folytatta a konkrét rendszer- és projektellenőrzéseket.

A 2010-es éves tevékenységi jelentések részletes értékelést nyújtanak a 2007–2013 közötti időszak egyes operatív programjairól, főként az ellenőrző hatóságok éves kontrolljelentéseiben szereplő és a Bizottság által végzett ellenőrzések során kapott adatok alapján.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez az ajánlás teljesült (lásd a Bizottság 4.50. bekezdésre adott válaszát – 2. ajánlás).

Lásd még a Bizottság 4.42., 4.43. és 4.44. bekezdésre adott válaszát az ellenőrzési hatóságok vizsgálata kapcsán.

A DG REGIO és a DG EMPL úgy ítéli meg, hogy saját éves tevékenységi jelentésében megfelelően nyomon követte a 2007–2013-as programok kapcsán kifejezett fenntartásokat.

A Számvevőszék szerint az ajánlás megvalósul, amennyiben a Bizottság továbbra is folytatja jelenlegi politikáját.

Kohézió:

2008

A Bizottság ösztönözze a tagállami hatóságokat arra, hogy még a kiadások Bizottság felé történő igazolása előtt szigorúan alkalmazzák a korrekciós mechanizmusokat.

(lásd: a 2008-as éves jelentés 6.37. bekezdésének b) és d) pontja, valamint a 2009-es éves jelentés 4.37. bekezdésének a) és b) pontja)

A Bizottság fokozottabb mértékben alkalmazza a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó, a strukturális alapokról szóló rendeleteknek a kifizetések megszakítására vagy felfüggesztésére vonatkozó rendelkezését olyankor, amikor egy ellenőrzési jelentés jelentős hiányosságokat (vagy még ki nem javított szabálytalanságokat) tár fel. Ez további ösztönzőt biztosít a tagállamok számára ahhoz, hogy valamennyi szükséges kiigazító intézkedést időben végrehajtsanak.

A Bizottság ugyancsak megváltoztatta a 2007–2013 közötti időszak programjainak keretében történő visszafizettetésekre és visszavonásokra vonatkozó tagállami beszámolási eljárást (az 1828/2006/EK bizottsági rendelet XI. melléklete).

Mind a Regionális Politikai Főigazgatóság, mind a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság esetében a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozóan részletes információ található a 2010-es éves tevékenységi jelentésben.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez az ajánlás teljesült (lásd a Bizottság 4.50. bekezdésre adott válaszát – 2. ajánlás).

A Számvevőszék szerint az ajánlás megvalósul, amennyiben a Bizottság továbbra is folytatja jelenlegi politikáját.

---

(1)  4/2011. sz. vélemény a Bizottságnak a közbeszerzési politika modernizálásáról szóló zöld könyvéről (HL C 195., 2011.7.2., 1. o.).

4.5a. MELLÉKLET

Az 1/2006. SZ. KÜLÖNJELENTÉS AJÁNLÁSAINAK HASZNOSULÁSA: A SZÁMVEVŐSZÉK AJÁNLÁSAINAK MEGVALÓSÍTÁSA ÉRDEKÉBEN TETT INTÉZKEDÉSEK ELEMZÉSE

| Eredeti ajánlások | A fellépések átfogó értékelése | Fennmaradó vagy további hiányosságok | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| — | A Bizottság szükség szerint adjon megfelelő útmutatást a tagállamoknak a közösségi finanszírozás hatékony, eredményes és gazdaságos felhasználásának biztosítása érdekében, és |

Eredeti ajánlások

A fellépések átfogó értékelése

Fennmaradó vagy további hiányosságok

A Bizottság válasza

—

A Bizottság szükség szerint adjon megfelelő útmutatást a tagállamoknak a közösségi finanszírozás hatékony, eredményes és gazdaságos felhasználásának biztosítása érdekében, és

| — | a tagállamok a Bizottsággal együttműködve a projektek kiválogatását és az idő előtti iskolaelhagyás kockázatának leginkább kitett fiatalok fellelését és célirányos támogatását célzó társfinanszírozott intézkedések keretében hozzanak létre új eljárásokat, a meglévőket pedig szilárdítsák meg. |
| --- | --- |

—

a tagállamok a Bizottsággal együttműködve a projektek kiválogatását és az idő előtti iskolaelhagyás kockázatának leginkább kitett fiatalok fellelését és célirányos támogatását célzó társfinanszírozott intézkedések keretében hozzanak létre új eljárásokat, a meglévőket pedig szilárdítsák meg.

Ezen ajánlások többségét végrehajtották, noha csak évekkel a Számvevőszék jelentését követően. 2011 júniusában a Tanács elfogadta az iskolai lemorzsolódás csökkentését célzó szabályozásról szóló ajánlást, amelynek célja, hogy segítse a tagállamok döntéshozóit a jelenség és a kialakulásához hozzájáruló tényezők megértésében. A strukturális alapokra vonatkozó általános iránymutatást is biztosítottak a tagállamok számára.

A kifejezetten a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó fő kiigazító intézkedés, amelyet a Tanács csak 2011-ben fogadott el, még nem hozott jelentős eredményt.

A Bizottság az Európa 2020 stratégia keretében 2011 elején cselekvési tervet tett közzé a korai iskolaelhagyás visszaszorítására, amelynek része volt a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról szóló (2011 júniusában elfogadott) tanácsi ajánlásra irányuló előterjesztés is. Az ajánlás a korai iskolaelhagyás csökkentésére szolgáló, átfogó és kutatási eredményeken alapuló szakpolitikák kidolgozásához ad iránymutatást a tagállamoknak. A cselekvési terv kidolgozása gyakorlatilag már 2006-ban elkezdődött, a „Hozzáférés és társadalmi befogadás az egész életen át tartó tanulásban” klaszter létrehozása, illetve a klaszterhez tartozó munkaprogram meghatározása révén. A Bizottság által 2011-ben elfogadott cselekvési terv a klaszter munkáján és a korai iskolaelhagyás európai formáit vizsgáló (2006 és 2009 között készült) összehasonlító elemzéseken alapul.

| — | A Bizottság bizonyosodjék meg róla, hogy a tagállamok irányítási rendszerei a közösségi szabályozással összhangban megfelelnek-e a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elveinek. |
| --- | --- |

—

A Bizottság bizonyosodjék meg róla, hogy a tagállamok irányítási rendszerei a közösségi szabályozással összhangban megfelelnek-e a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elveinek.

Ezt az ajánlást még nem hajtották végre. A következő programozási időszakra a Bizottság azt tervezi, hogy az uniós finanszírozás értéknövelő hatását is vizsgálni fogja ellenőrzései során. (1)

A Bizottság ez idáig nem terjesztette ki ellenőrzéseinek hatókörét az uniós finanszírozás értéknövelő hatásának vizsgálatára.

A következő programozási időszakra vonatkozó rendeletek előkészítésekor a tervek szerint nagyobb hangsúly kerül majd a teljesítményre, mivel a finanszírozási mechanizmusok a ráfordítások helyett a teljesítményre/eredményekre vannak figyelemmel. A Bizottság ellenőrzési erőforrásainak egy részét ezért a szabálykövetési/pénzügyi ellenőrzések területéről a teljesítmény-ellenőrzésre kell átirányítani.

| — | A tagállamok a Bizottsággal együttműködve készítsenek olyan elemzést a várt gazdasági előnyökről, amely dokumentáltan és ésszerűen megindokolja az elosztott források szintjét és azt, hogy miért az adott területeket vagy tevékenységeket részesítették előnyben, és |
| --- | --- |

—

A tagállamok a Bizottsággal együttműködve készítsenek olyan elemzést a várt gazdasági előnyökről, amely dokumentáltan és ésszerűen megindokolja az elosztott források szintjét és azt, hogy miért az adott területeket vagy tevékenységeket részesítették előnyben, és

| — | gondoskodjanak arról, hogy az elosztás objektív és releváns ismérvek szerint történjék, és a támogatások így a lehető legnagyobb hatást fejtsék ki. |
| --- | --- |

—

gondoskodjanak arról, hogy az elosztás objektív és releváns ismérvek szerint történjék, és a támogatások így a lehető legnagyobb hatást fejtsék ki.

Ezt az ajánlást csak annyiban hajtották végre, hogy a Bizottság elvi nyilatkozatot tett. A 2007–2013 közötti időszakkal kapcsolatos programozásra és előzetes értékelésre vonatkozó általános rendelkezések elvben figyelembe veszik a Számvevőszék ajánlását. A kérdést a költségvetés közelmúltbeli felülvizsgálatával összefüggésben is tárgyalták. Az operatív programokban mindamellett továbbra sem jelenik meg a korai iskolaelhagyással kapcsolatos konkrét prioritások és célkitűzések, valamint az ezekre fordított támogatások szintje közötti egyértelmű kapcsolat.

A kérdés a következő pénzügyi keret tekintetében is lényeges.

Az ESZA operatív programjai egyértelmű kapcsolatot teremtenek a megtartott prioritások, az elérendő – és a szabályozási keretben a prioritási tengelyek szintjén célszámokkal is meghatározott – célkitűzések, valamint a célkitűzések eléréséhez szükséges finanszírozási szint között.

| — | A tagállamok a Bizottsággal együttműködve éves szintű, ésszerű célkitűzésekre bontsák le a korai iskolaelhagyás csökkentésére vonatkozó célokat annak érdekében, hogy teljesíteni tudják a lisszaboni stratégia célkitűzéseit. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a Bizottsággal együttműködve éves szintű, ésszerű célkitűzésekre bontsák le a korai iskolaelhagyás csökkentésére vonatkozó célokat annak érdekében, hogy teljesíteni tudják a lisszaboni stratégia célkitűzéseit.

Ezt az ajánlást nagyrészt végrehajtották. Az Európa 2020 stratégiával összefüggésben, négy évvel a különjelentés közzétételét követően a tagállamok megállapodtak arról, hogy nemzeti célkitűzéseket határoznak meg, figyelembe véve kiindulási helyzetüket és sajátos körülményeiket.

Egy tagállam még nem határozta meg konkrét célkitűzését.

A 2013 utáni programozási időszak előkészítése az első lehetőség a Bizottság számára az ajánlás végrehajtására. A 2020 stratégia keretében a nemzeti célszámokat – az uniós szintű célszámokkal való összhang biztosítása érdekében – az Európai Bizottsággal folytatott párbeszéd során kell kialakítani. Minden ország az adott év áprilisában esedékes nemzeti reformprogramban adja meg nemzeti célszámait. A korai iskolaelhagyás vonatkozásában az Egyesült Királyság kivételével minden tagállam nemzeti célszámokat tűzött ki 2011. évi – a Bizottságnak 2011 áprilisában/májusában benyújtott – nemzeti reformprogramjában.

| — | Amennyiben jogilag lehetséges, a tagállamok a Bizottsággal együttműködésben ösztönözzék a korai iskolaelhagyás problémáját kezelő helyi és nemzeti szervezetek közötti információcserét és bevált gyakorlataik kölcsönös megismertetését. |
| --- | --- |

—

Amennyiben jogilag lehetséges, a tagállamok a Bizottsággal együttműködésben ösztönözzék a korai iskolaelhagyás problémáját kezelő helyi és nemzeti szervezetek közötti információcserét és bevált gyakorlataik kölcsönös megismertetését.

Ezt az ajánlást végrehajtották. A nyitott koordinációs módszer keretében egy több tagállam szakértőit tömörítő, az oktatásban való részvétellel és társadalmi integrációval foglalkozó csoportot hoztak létre a 2003-ban elfogadott „Oktatás és képzés 2010” elnevezésű munkaprogramon belül. 2006 óta a csoport számos tagállamban végzett az egymástól való tanulást célzó tevékenységeket. A Bizottság a közelmúltban javaslatot tett egy a korai iskolaelhagyással foglalkozó tematikus munkacsoport felállítására.

A korai iskolaelhagyással foglalkozó új munkacsoportot még nem hozták létre.

A nyitott koordinációs módszer keretében a Tanács által 2003-ban elfogadott Oktatás és képzés 2010 munkaprogramon belül létrehozták a „Hozzáférés és társadalmi befogadás az oktatásban” területén szakosodott tagállami szakértők „klaszterét”. A Bizottság ezzel összefüggésben (az Európa 2020 stratégia keretében) létre fog hozni egy európai szintű szakértői csoportot. Ez a csoport a korábbi „Hozzáférés és társadalmi befogadás az egész életen át tartó tanulásban” klaszter munkáját folytatja, tevékenységének középpontjában a korai iskolaelhagyás és a létező iránymutatások továbbfejlesztése áll majd.

| — | A tagállamok a Bizottsággal együttműködve tevékenyen segítsék elő az ESZA támogatásainak innovatív felhasználását a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a Bizottsággal együttműködve tevékenyen segítsék elő az ESZA támogatásainak innovatív felhasználását a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemben.

Ezt az ajánlást végrehajtották. A különjelentés közzététele óta a tagállamok konferenciákat szerveztek a fiatalok munkaerő-piaci integrációjáról, ideértve a korai iskolaelhagyás témáját is, ahol új modelleket mutattak be.

A Bizottságnak folytatnia kell az ESZA-támogatások innovatív felhasználását elősegítő intézkedések ösztönzését.

A Bizottság továbbra is ösztönzi a pénzügyi konstrukciók innovatív alkalmazását.

---

(1)  Ez a célkitűzés megjelenik az EU költségvetésének felülvizsgálatáról szóló közleményben (COM(2010) 700) és a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentésben is.

4.5b. MELLÉKLET

A 10/2006. SZ. KÜLÖNJELENTÉS AJÁNLÁSAINAK HASZNOSULÁSA: A SZÁMVEVŐSZÉK AJÁNLÁSAINAK MEGVALÓSÍTÁSA ÉRDEKÉBEN TETT INTÉZKEDÉSEK ELEMZÉSE

| Eredeti ajánlások


  (A különjelentés 119–123. bekezdése) | A fellépések átfogó értékelése


  (a 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó utólagos értékelések) | Fennmaradó vagy további hiányosságok


  (a közeljövőben esedékes, 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó utólagos értékelések) | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. ajánlás |
| Felül kell vizsgálni az utólagos értékelések hatókörét, eljárásait és módszereit. Erre viszonylag sürgősen, még azelőtt kell sort keríteni, hogy (...) megkötnék az utólagos értékelések újabb sorozatára vonatkozó szerződéseket. | A tagállamok vizsgálatára épülő megközelítést mindkét főigazgatóság esetében a fő tematikus területekre irányuló megközelítés váltotta fel annak érdekében, hogy jobban összpontosíthassanak a 27 tagú Unióban felmerülő stratégiai kérdésekre. A Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága esetében a vizsgálat eredményeit a főbb értékelési kérdések alapján összefoglalják. | A Regionális Politikai Főigazgatóság vizsgálatát az érdekeltek számára stratégiai jelentőséggel bíró kérdések alapján kell összefoglalni. Az energiaügy külön területként szerepeljen. Az Európa 2020 stratégia céljait figyelembe kell venni. | A 2000–2006-os időszak utólagos értékelése tartalmaz egy összefoglaló jelentést, amely az értékelés részeként elvégzett tekintélyes számú elemzés lényegi megállapításait összegzi.


  A jövőbeni utólagos elemzések során a jelenlegi programozási időszak legfontosabb jellegzetességeit kell figyelembe venni. A DG REGIO megjegyzi, hogy az Európa 2020 stratégiát csak 2010-ben fogadták el, évekkel a jelenlegi programok Bizottság általi elfogadása után. A megújuló energia kérdésével a DG REGIO a közelmúltban foglalkozott. |
| 2. ajánlás |
| Az értékelési eljárás javítása érdekében a Bizottságnak jobb minőség-ellenőrzési eljárásokat kell bevezetnie, és ezeket eredményesen kell alkalmaznia (...). Ezen eljárások biztosítsák, hogy: | | | |
| a) | rendszeres legyen a megbízható és az értékelések szempontjából lényeges adatok gyűjtése, és ezek álljanak rendelkezésre az értékelési folyamat minden szakaszában (...); |

Eredeti ajánlások

(A különjelentés 119–123. bekezdése)

A fellépések átfogó értékelése

(a 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó utólagos értékelések)

Fennmaradó vagy további hiányosságok

(a közeljövőben esedékes, 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó utólagos értékelések)

A Bizottság válasza

1. ajánlás

Felül kell vizsgálni az utólagos értékelések hatókörét, eljárásait és módszereit. Erre viszonylag sürgősen, még azelőtt kell sort keríteni, hogy (...) megkötnék az utólagos értékelések újabb sorozatára vonatkozó szerződéseket.

A tagállamok vizsgálatára épülő megközelítést mindkét főigazgatóság esetében a fő tematikus területekre irányuló megközelítés váltotta fel annak érdekében, hogy jobban összpontosíthassanak a 27 tagú Unióban felmerülő stratégiai kérdésekre. A Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága esetében a vizsgálat eredményeit a főbb értékelési kérdések alapján összefoglalják.

A Regionális Politikai Főigazgatóság vizsgálatát az érdekeltek számára stratégiai jelentőséggel bíró kérdések alapján kell összefoglalni. Az energiaügy külön területként szerepeljen. Az Európa 2020 stratégia céljait figyelembe kell venni.

A 2000–2006-os időszak utólagos értékelése tartalmaz egy összefoglaló jelentést, amely az értékelés részeként elvégzett tekintélyes számú elemzés lényegi megállapításait összegzi.

A jövőbeni utólagos elemzések során a jelenlegi programozási időszak legfontosabb jellegzetességeit kell figyelembe venni. A DG REGIO megjegyzi, hogy az Európa 2020 stratégiát csak 2010-ben fogadták el, évekkel a jelenlegi programok Bizottság általi elfogadása után. A megújuló energia kérdésével a DG REGIO a közelmúltban foglalkozott.

2. ajánlás

Az értékelési eljárás javítása érdekében a Bizottságnak jobb minőség-ellenőrzési eljárásokat kell bevezetnie, és ezeket eredményesen kell alkalmaznia (...). Ezen eljárások biztosítsák, hogy:

a)

rendszeres legyen a megbízható és az értékelések szempontjából lényeges adatok gyűjtése, és ezek álljanak rendelkezésre az értékelési folyamat minden szakaszában (...);

Több, az utólagos értékeléseket végző szervekre irányuló intézkedést hajtottak végre.

A projektteljesítményekkel kapcsolatos adatok rendelkezésre állásának, érvényességének és megbízhatóságának javításához további erőfeszítések szükségesek.

| a) | A DG REGIO egyetért az értékeléssel. A 2007–2013-as programozási időszakban már javult az adatszolgáltatás színvonala: a tagállamok a résztvevők adatait egységes ismérvek (például foglalkoztatási státus, hátrányos helyzet, képzettség) alapján kötelesek rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

a)

| b) | a feladatmeghatározások megfelelőek legyenek, és a helyes módszerek alkalmazását írják elő a szerződők számára; |
| --- | --- |

b)

a feladatmeghatározások megfelelőek legyenek, és a helyes módszerek alkalmazását írják elő a szerződők számára;

A 2000–2006-ra vonatkozó feladat-meghatározásában mindkét főigazgatóság megnevezte a főbb értékelési megfontolásokat.

| c) | elegendő idő és megfelelő erőforrások álljanak rendelkezésre az értékelési folyamatokhoz; |
| --- | --- |

c)

elegendő idő és megfelelő erőforrások álljanak rendelkezésre az értékelési folyamatokhoz;

Az utólagos értékelésekhez mindkét főigazgatóság megfelelő forrásokat bocsátott rendelkezésre.

| d) | a bizottsági felügyelet és ellenőrzés megfelelő legyen, és ezáltal biztosítsa az értékelési folyamat általános jó minőségét. |
| --- | --- |

d)

a bizottsági felügyelet és ellenőrzés megfelelő legyen, és ezáltal biztosítsa az értékelési folyamat általános jó minőségét.

Útmutatók kiadása, több forrás rendelkezésre bocsátása, független szakértői testületek felállítása és az irányítócsoportok rendszeres ülései révén mindkét főigazgatóság javított a minőség-ellenőrzés színvonalán.

3. ajánlás

Külön figyelmet kell szentelni a gazdasági hatás értékeléséhez és méréséhez használt technikák helyes kiválasztásának. (...)

A Regionális Politikai Főigazgatóság két makrogazdasági modellt használt fel és bevezette az összehasonlító elemzés hatásvizsgálati módszerként történő alkalmazását (1).

A jelenlegi gyakorlatot, amelynek során a kohéziós politika sikerének méréséhez a makrogazdasági modellekből levezetett GDP-növekedést alkalmazzák, ki kell egészíteni a szociális és környezetvédelmi mutatók felhasználásával.

A Regionális Politikai Főigazgatóságnak ki kell terjesztenie az összehasonlító elemzés felhasználását, a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatóságának pedig be kell vezetnie azt. A Bizottságnak támogatnia kell az összehasonlító elemzés tagállamok általi alkalmazását.

A DG REGIO egyetért azzal, hogy a makroökonómiai modellek továbbra is fontos szerepet játszanak majd a kohéziós politika hatásainak megértésében. A DG REGIO jelenleg azt vizsgálja, hogy széles skálájú szakpolitikai célkitűzéseinek figyelembevételére mely modellek a legalkalmasabbak.

A DG REGIO egyetért a tények összevetésén alapuló elemzések alkalmazásának további kiterjesztésével.

A tények összevetésén alapuló elemzésekkel kapcsolatban a DG EMPL is folytatja a munkát (lásd a 4.56. bekezdésre adott választ).

4. ajánlás

Szorosabb kapcsolatot kell teremteni az utólagos és a tematikus értékelések között, hogy eredményeik összhangba kerüljenek.

Lásd az 1. ajánlást.

Lásd az 1. ajánlást.

5. ajánlás

A jövőbeli értékelések és különösen az 1. célkitűzés alá eső régiók tekintetében a következő javaslatok fogalmazhatók meg:

| a) | Külön figyelmet érdemel, hogy a strukturális alapok projektjeit kiegészítő magánbefektetések miért térnek el olyan nagy mértékben az egyes tagállamokban (...). |
| --- | --- |

a)

Külön figyelmet érdemel, hogy a strukturális alapok projektjeit kiegészítő magánbefektetések miért térnek el olyan nagy mértékben az egyes tagállamokban (...).

A kérdés elsősorban a regionális politikát érinti. A Regionális Politikai Főigazgatóság értékelést készített a strukturális alapoknak a magánszektor kiadásaira gyakorolt hatásáról, ez azonban csupán a kutatás-fejlesztési beruházásokra korlátozódott.

A Regionális Politikai Főigazgatóságnak tovább kell vizsgálnia, hogyan ösztönözhetők a magánszektorbeli beruházások.

| a) | A vállalkozások támogatásával kapcsolatos tapasztalatok a Bizottságon belül és kívül is szűkösek. A DG REGIO továbbra is a tapasztalatok bővítésére törekedik. |
| --- | --- |

a)

| b) | Szintén vizsgálatra érdemes, hogy nem kellene-e a jövőben a támogatási kiadásokat pénzügyi tervezési eszközökkel (...) felváltani, mivel ezek hosszú távon jobban fenntarthatónak és hatékonyabbnak bizonyulhatnak. |
| --- | --- |

b)

Szintén vizsgálatra érdemes, hogy nem kellene-e a jövőben a támogatási kiadásokat pénzügyi tervezési eszközökkel (...) felváltani, mivel ezek hosszú távon jobban fenntarthatónak és hatékonyabbnak bizonyulhatnak.

A 2007–2013 közötti időszakban a kockázati tőke, a kölcsönök és kamattámogatások, valamint a városrehabilitáció területén hangsúlyossá váltak a pénzügyi tervezési eszközök.

A Bizottságnak tovább kell vizsgálnia, hogy milyen, a támogatásoktól eltérő finanszírozási eszközök biztosítására van lehetőség.

| b) | A DG REGIO továbbra is a tapasztalatok bővítésére törekedik (lásd az előző bekezdésre adott választ). |
| --- | --- |

b)

| c) | Több figyelmet kell szentelni az egységköltségek és összehasonlítási alapok (benchmark) kidolgozásának a különböző típusú projektek esetében. |
| --- | --- |

c)

Több figyelmet kell szentelni az egységköltségek és összehasonlítási alapok (benchmark) kidolgozásának a különböző típusú projektek esetében.

A Regionális Politikai Főigazgatóság létrehozta az infrastrukturális egységköltségek adatbázisát, amely azonban még nincs használatban.

A Regionális Politikai Főigazgatóságnak teljessé kell tennie az egységköltségek adatbázisát. A Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatóságának ösztönöznie kell a tagállamokat, hogy a képzési projektek egységköltségét és legfőbb jellemzőit tartalmazó nemzeti adatbázisokat hozzanak létre.

| c) | A Kohéziós Alap 2000–2006-os időszakának utólagos értékelése számos projekt adataival bővíti a jelenlegi adatbázist. |
| --- | --- |

c)

| d) | Amint azt az értékelők is kiemelték, több figyelmet kell szentelni a projektkérelmezési és -jóváhagyási eljárásnak is. |
| --- | --- |

d)

Amint azt az értékelők is kiemelték, több figyelmet kell szentelni a projektkérelmezési és -jóváhagyási eljárásnak is.

A Regionális Politikai Főigazgatóság megbízást adott az irányítási és végrehajtási rendszerekre vonatkozó munkacsomag elkészítésére, amelyet a 2014-ben kezdődő időszak tervezése során figyelembe kíván venni.

| e) | A jövőbeli utólagos értékelések során nagyobb teret kell biztosítani az érintett minisztériumok vagy regionális hatóságok által végzett belső értékeléseknek. |
| --- | --- |

e)

A jövőbeli utólagos értékelések során nagyobb teret kell biztosítani az érintett minisztériumok vagy regionális hatóságok által végzett belső értékeléseknek.

Noha a félidős értékelések elkészítése kötelező volt, a tagállamok értékeléseinek többsége a teljesítmény és az eredmények helyett elsősorban a szabályszerűséget vizsgálta.

A Bizottságnak teljesítményalapú belső értékelések készítésére kell köteleznie a tagállamokat, és e célból elő kell segítenie a bevált gyakorlatok cseréjét.

| e) | A jelenlegi programozási időszakban a kötelező félidős értékelés helyébe a szükségletorientált folyamatos értékelés lépett. A 2013 utáni időszak tekintetében hasonló megközelítést fogunk alkalmazni – lásd a Bizottság 4.55. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

e)

---

(1)  Az összehasonlító elemzés a tényleges eredmények összehasonlítása azzal, ami támogatás hiányában történt volna.

4.5c. MELLÉKLET

A 7/2009. SZ. KÜLÖNJELENTÉS AJÁNLÁSAINAK HASZNOSULÁSA: A SZÁMVEVŐSZÉK AJÁNLÁSAINAK MEGVALÓSÍTÁSA ÉRDEKÉBEN TETT INTÉZKEDÉSEK ELEMZÉSE

| Eredeti ajánlások | A fellépések átfogó értékelése | Fennmaradó vagy további hiányosságok | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. ajánlás |
| Hogy programirányítóként tekintélyre tegyen szert, a Bizottság igazítsa hozzá forrásait, illetve jogi és pénzügyi eszközeit ahhoz, amit egy ipari program fejlesztésének és irányításának sajátosságai igényelnek: | Ezt az ajánlást részben végrehajtották. | Még nem hoztak meg több, a program sikere szempontjából lényeges döntést (nevezetesen nem határozták meg egyértelműen a stratégiai és operatív célkitűzéseket, valamint a program átfogó finanszírozását és a költségmegosztási modelleket). | Az Európai Bizottság a GNSS-programok irányításáért felelős szervként a Számvevőszék ajánlásait figyelembe véve kialakította a programok végrehajtásához szükséges jogi és technikai keretet.


  Az új többéves pénzügyi keret elkészítésének keretében a Bizottság új jogalkotási javaslatot fog előterjeszteni a Galileo és az EGNOS program végrehajtásának folytatásáról. Ennek részeként létrehozza a kormányzásukra szolgáló keretet, illetve aktualizálja a szükséges költségvetési források meghatározását.


  A Közlekedési Tanács 2011. márciusi következtetései és az Európai Parlament 2011. júniusi állásfoglalása egyaránt e programoknak az uniós költségvetésből való finanszírozását támogatják.


  A programok költségvetésének extrapolálása – a jövőbeni közfinanszírozás ismerete nélkül – nem ad megfelelő képet a nettó pénzügyi költségek összegére vonatkozó következtetések levonásához. |
| a) | emberi erőforrásai – létszámot és szakértelmet tekintve –álljanak arányban azzal, amit a programirányítói feladatok megkövetelnek; |

Eredeti ajánlások

A fellépések átfogó értékelése

Fennmaradó vagy további hiányosságok

A Bizottság válasza

1. ajánlás

Hogy programirányítóként tekintélyre tegyen szert, a Bizottság igazítsa hozzá forrásait, illetve jogi és pénzügyi eszközeit ahhoz, amit egy ipari program fejlesztésének és irányításának sajátosságai igényelnek:

Ezt az ajánlást részben végrehajtották.

Még nem hoztak meg több, a program sikere szempontjából lényeges döntést (nevezetesen nem határozták meg egyértelműen a stratégiai és operatív célkitűzéseket, valamint a program átfogó finanszírozását és a költségmegosztási modelleket).

Az Európai Bizottság a GNSS-programok irányításáért felelős szervként a Számvevőszék ajánlásait figyelembe véve kialakította a programok végrehajtásához szükséges jogi és technikai keretet.

Az új többéves pénzügyi keret elkészítésének keretében a Bizottság új jogalkotási javaslatot fog előterjeszteni a Galileo és az EGNOS program végrehajtásának folytatásáról. Ennek részeként létrehozza a kormányzásukra szolgáló keretet, illetve aktualizálja a szükséges költségvetési források meghatározását.

A Közlekedési Tanács 2011. márciusi következtetései és az Európai Parlament 2011. júniusi állásfoglalása egyaránt e programoknak az uniós költségvetésből való finanszírozását támogatják.

A programok költségvetésének extrapolálása – a jövőbeni közfinanszírozás ismerete nélkül – nem ad megfelelő képet a nettó pénzügyi költségek összegére vonatkozó következtetések levonásához.

a)

emberi erőforrásai – létszámot és szakértelmet tekintve –álljanak arányban azzal, amit a programirányítói feladatok megkövetelnek;

| a) | A Bizottságnál a GNSS-programokon dolgozó munkatársak száma a 2007. évi 13-ról 2010 márciusáig 75-re emelkedett. A következő kihívást a humán erőforrás 2013 utáni folyamatosságának biztosítása jelenti. |
| --- | --- |

a)

A Bizottságnál a GNSS-programokon dolgozó munkatársak száma a 2007. évi 13-ról 2010 márciusáig 75-re emelkedett. A következő kihívást a humán erőforrás 2013 utáni folyamatosságának biztosítása jelenti.

| b) | dolgozzanak ki megfelelő EU–ESA együttműködési keretet; |
| --- | --- |

b)

dolgozzanak ki megfelelő EU–ESA együttműködési keretet;

| b) | A Bizottság aláírta a 2015 végén lejáró EGNOS és Galileo elnevezésű feladatátruházási megállapodásokat az Európai Űrügynökséggel (ESA). |
| --- | --- |

b)

A Bizottság aláírta a 2015 végén lejáró EGNOS és Galileo elnevezésű feladatátruházási megállapodásokat az Európai Űrügynökséggel (ESA).

| c) | a Bizottság bizonyosan rendelkezzék pénzügyi eszközökkel az infrastruktúra finanszírozásához (hogy az ne csak támogatások révén történjék), és kötelezze el magát, hogy hosszú távon is vállalja ennek az infrastruktúrának az éves működtetési és feltöltési költségeit; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság bizonyosan rendelkezzék pénzügyi eszközökkel az infrastruktúra finanszírozásához (hogy az ne csak támogatások révén történjék), és kötelezze el magát, hogy hosszú távon is vállalja ennek az infrastruktúrának az éves működtetési és feltöltési költségeit;

| c) | Noha a Bizottság becslést készített a közép- és hosszú távú projektek költségéről, a szükséges finanszírozási forrásokra még nincs meg a fedezet. A bizottsági adatok alapján a Számvevőszék megállapítja, hogy a projektek költségei 2030-ig elérhetik a 20,4 milliárd eurót, és az üzleti bevétel a becsült éves működési költségeknek várhatóan csupán kevesebb mint 10 %-át fedezi majd. |
| --- | --- |

c)

Noha a Bizottság becslést készített a közép- és hosszú távú projektek költségéről, a szükséges finanszírozási forrásokra még nincs meg a fedezet. A bizottsági adatok alapján a Számvevőszék megállapítja, hogy a projektek költségei 2030-ig elérhetik a 20,4 milliárd eurót, és az üzleti bevétel a becsült éves működési költségeknek várhatóan csupán kevesebb mint 10 %-át fedezi majd.

| d) | a program irányítása legyen olyan, hogy a programirányító koherens módon teljesíthesse feladatait (az elvárások megszabása, hatáskörök átadása, teljesítmény ellenőrzése). |
| --- | --- |

d)

a program irányítása legyen olyan, hogy a programirányító koherens módon teljesíthesse feladatait (az elvárások megszabása, hatáskörök átadása, teljesítmény ellenőrzése).

| d) | A létrehozott feladatátruházási megállapodások és projektirányítási tervek szolgálnak alapul a programirányító feladatának elvégzéséhez. |
| --- | --- |

d)

A létrehozott feladatátruházási megállapodások és projektirányítási tervek szolgálnak alapul a programirányító feladatának elvégzéséhez.

2. ajánlás

A Bizottság sürgősen tisztázza a program politikai célkitűzéseit, majd ezeket stratégiai és operatív célkitűzésekké alakítva készítsen pontos ütemtervet a Galileo számára mostantól egészen a teljes kiépítettségig, sőt azon túl is. Például:

| a) | Hogyan kellene a Galileót mint kereskedelmi célú rendszert pozicionálni? Elvárják-e tőle, hogy pénzügyileg egyensúlyba kerüljön, vagy továbbra is rá fog szorulni a közszféra támogatására? A bevételteremtés maximalizálása vagy az előnyös makrogazdasági hatások maximalizálása-e a cél? Az utóbbi esetben az alkalmazások által generált szolgáltatások és termékek a Galileo egész értékláncának javát szolgálnák. |
| --- | --- |

a)

Hogyan kellene a Galileót mint kereskedelmi célú rendszert pozicionálni? Elvárják-e tőle, hogy pénzügyileg egyensúlyba kerüljön, vagy továbbra is rá fog szorulni a közszféra támogatására? A bevételteremtés maximalizálása vagy az előnyös makrogazdasági hatások maximalizálása-e a cél? Az utóbbi esetben az alkalmazások által generált szolgáltatások és termékek a Galileo egész értékláncának javát szolgálnák.

Ezt az ajánlást még nem hajtották végre.

A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy tisztázzák a program politikai célkitűzéseit (különösen a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásokat és az életbiztonsági szolgáltatásokat) annak érdekében, hogy azokat végső stratégiai és operatív célkitűzésekké lehessen alakítani. A közös álláspontról azonban még nem született megállapodás, ami késlelteti a program részletes megtervezéséhez szükséges, fontos határozatokat.

Sürgősen tisztázni kell a program politikai célkitűzéseit és stratégiai és operatív célkitűzésekké kell alakítani azokat.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 683/2008/EK rendelet (1) már tisztázta a Galileo program átfogó politikai és stratégiai célkitűzéseit.

Az operatív célkitűzések – hatóságilag szabályozott szolgáltatás, életbiztonsági szolgáltatás, kutatási és mentési szolgáltatás, kereskedelmi szolgáltatás – kialakítása folyamatban van, elfogadásukra 2011-ben és 2012-ben kerül sor.

4. ajánlás

A Bizottság biztosítsa, hogy az alábbiakra sor kerüljön:

Ezt az ajánlást részben végrehajtották.

A műszaki vizsgálat megkezdéséhez meg kell határozni a Galileo szolgáltatásainak végső specifikációját.

A jogi és szabályozási keretet ki kell egészíteni, többek között egy, a polgári jogi felelősségre vonatkozó intézkedéssel.

Az új többéves pénzügyi keret elkészítésének keretében a Bizottság új jogalkotási javaslatot fog előterjeszteni a Galileo és az EGNOS program végrehajtásának folytatásáról. Ennek részeként létrehozza a kormányzásukra szolgáló keretet, illetve aktualizálja a szükséges költségvetési források meghatározását.

A rendeletek kidolgozása folyamatban van, elfogadásukra 2011 végén és 2012-ben kerül sor.

| a) | a releváns és állandó felhasználói igények elemzése, összesítése és validálása; |
| --- | --- |

a)

a releváns és állandó felhasználói igények elemzése, összesítése és validálása;

| a) | Mivel a felhasználói szükségleteket (úgy mint a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatások, az életbiztonsági szolgáltatások és a kutatási és mentési szolgáltatások) ez idáig nem határozták meg, a Bizottság még nem tájékoztatta ezekről az Európai Űrügynökséget annak érdekében, hogy a küldetéstervezési követelményeket véglegesíthessék. |
| --- | --- |

a)

Mivel a felhasználói szükségleteket (úgy mint a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatások, az életbiztonsági szolgáltatások és a kutatási és mentési szolgáltatások) ez idáig nem határozták meg, a Bizottság még nem tájékoztatta ezekről az Európai Űrügynökséget annak érdekében, hogy a küldetéstervezési követelményeket véglegesíthessék.

| b) | a további lépéseket lehetővé tevő tényezők (pl. a szükséges jogi és szabályozási keret) kidolgozása. |
| --- | --- |

b)

a további lépéseket lehetővé tevő tényezők (pl. a szükséges jogi és szabályozási keret) kidolgozása.

| b) | A kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásokra vonatkozó rendeletet jelenleg vitatja meg az Európai Parlament. |
| --- | --- |

b)

A kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásokra vonatkozó rendeletet jelenleg vitatja meg az Európai Parlament.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 683/2008/EK rendelete (2008. július 9.) az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról.

---

5. FEJEZET

Külső támogatás, fejlesztés és bővítés

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés

A szakpolitika-csoport egyedi jellemzői

EuropeAid

Külkapcsolati Főigazgatóság

Bővítési Főigazgatóság

Humanitárius Segélyek Főigazgatósága

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

A tranzakciók szabályszerűsége

A rendszerek eredményessége

Bővítési Főigazgatóság

Humanitárius Segélyek Főigazgatósága

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága

Következtetések és ajánlások

A 9/2008. sz. különjelentés (A szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén megvalósuló uniós támogatás eredményessége Fehéroroszország, Moldova és Ukrajna esetében) észrevételeinek hasznosulása

Bevezetés

Az ajánlások hasznosulása

Következtetések

A 10/2008. sz. különjelentés (Az egészségügyi ellátást finanszírozó közösségi fejlesztési támogatások a szubszaharai Afrika országaiban) észrevételeinek hasznosulása

Bevezetés

Az ajánlások hasznosulása

Ajánlások az erőforrások elosztásával és rangsorolásával kapcsolatban

Ajánlások az eszközök irányításával és eredményességével kapcsolatban

Következtetések

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 5.1. | Ez a fejezet a Számvevőszéknek a Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoportra vonatkozó különértékelését tartalmazza, amely csoport a következő politikaterületekből áll: 19. Külkapcsolatok, 21. Fejlesztés és az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS-) államokkal fenntartott kapcsolatok (1), 22. Bővítés és 23. Humanitárius segítségnyújtás. A vizsgált tevékenységekkel és a vonatkozó 2010-es kiadásokkal kapcsolatos főbb adatokat az
  5.1. táblázat
  tartalmazza. A fejezet emellett két különjelentés ajánlásaira adott bizottsági válaszokról is beszámol. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

5.1.

Ez a fejezet a Számvevőszéknek a Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoportra vonatkozó különértékelését tartalmazza, amely csoport a következő politikaterületekből áll: 19. Külkapcsolatok, 21. Fejlesztés és az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS-) államokkal fenntartott kapcsolatok (1), 22. Bővítés és 23. Humanitárius segítségnyújtás. A vizsgált tevékenységekkel és a vonatkozó 2010-es kiadásokkal kapcsolatos főbb adatokat az
  5.1. táblázat
  tartalmazza. A fejezet emellett két különjelentés ajánlásaira adott bizottsági válaszokról is beszámol.

A szakpolitika-csoport egyedi jellemzői

| 5.2. | 2010-ben a külkapcsolati és fejlesztési kiadásokat a EuropeAid Együttműködési Hivatal (EuropeAid) (2), illetve a Külkapcsolati Főigazgatóság (DG RELEX) (3) hajtotta végre. A bővítési kiadásokat a Bővítési Főigazgatóság (DG ELARG), a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos kiadásokat pedig – ideértve az élelmiszersegélyeket is – a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága (DG ECHO) kezelte. |
| --- | --- |

5.2.

2010-ben a külkapcsolati és fejlesztési kiadásokat a EuropeAid Együttműködési Hivatal (EuropeAid) (2), illetve a Külkapcsolati Főigazgatóság (DG RELEX) (3) hajtotta végre. A bővítési kiadásokat a Bővítési Főigazgatóság (DG ELARG), a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos kiadásokat pedig – ideértve az élelmiszersegélyeket is – a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága (DG ECHO) kezelte.

| 5.3. | A négy főigazgatóság által kezelt kiadások döntő részét előfinanszírozási kifizetések alapján folyósítják (amelyekhez csak néhány feltétel teljesítésére van szükség), míg a közbenső és a végső kifizetések a projekttel kapcsolatban ténylegesen felmerülő kiadások benyújtásának és jóváhagyásának függvényei, tehát általában kockázatosabbak, mint az előfinanszírozás. |
| --- | --- |

5.3.

A négy főigazgatóság által kezelt kiadások döntő részét előfinanszírozási kifizetések alapján folyósítják (amelyekhez csak néhány feltétel teljesítésére van szükség), míg a közbenső és a végső kifizetések a projekttel kapcsolatban ténylegesen felmerülő kiadások benyújtásának és jóváhagyásának függvényei, tehát általában kockázatosabbak, mint az előfinanszírozás.

EuropeAid

| 5.4. | A EuropeAid által kezelt kiadások a következő területekhez kapcsolódnak:






  a) | az ázsiai, latin-amerikai és AKCS-országoknak nyújtott fejlesztési segítség, valamint a velük folytatott gazdasági együttműködés; |
| --- | --- | --- |

5.4.

A EuropeAid által kezelt kiadások a következő területekhez kapcsolódnak:

a)

az ázsiai, latin-amerikai és AKCS-országoknak nyújtott fejlesztési segítség, valamint a velük folytatott gazdasági együttműködés;

| b) | európai szomszédságpolitika, beleértve az Oroszországgal fenntartott stratégiai partnerséget; |
| --- | --- |

b)

európai szomszédságpolitika, beleértve az Oroszországgal fenntartott stratégiai partnerséget;

| c) | tematikus programok, többek között a következő területeken: élelmiszer-biztonság, nem állami szereplők és helyi hatóságok, környezetvédelem, egészségügy és oktatás, demokrácia és emberi jogok. |
| --- | --- |

c)

tematikus programok, többek között a következő területeken: élelmiszer-biztonság, nem állami szereplők és helyi hatóságok, környezetvédelem, egészségügy és oktatás, demokrácia és emberi jogok.

5.1. táblázat –   Külső támogatás, fejlesztés és bővítés – Főbb adatok (2010)

| (millió euro) |
| --- |
| Költségvetési cím | Szakpolitikai terület | Megnevezés | Kifizetések | Gazdálkodás módja |
| 19 | Külkapcsolatok | Igazgatási kiadások | 443 | Közvetlen centralizált |
| Harmadik országokkal folytatott együttműködés a migráció és menekültügy terén | 50 | Közvetlen centralizált |
| Közös kül- és biztonságpolitika | 256 | Közvetlen centralizált/közös |
| A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) | 152 | Közvetlen centralizált |
| A tagsággal nem rendelkező ipari országokkal ápolt kapcsolatok és a velük való együttműködés | 20 | Közvetlen centralizált |
| A válságra való reagálás és a biztonságot fenyegető globális veszélyek | 242 | Közvetlen centralizált |
| Európai szomszédságpolitika és az Oroszországgal fenntartott kapcsolatok | 1 520 | Közvetlen centralizált/decentralizált |
| A Latin-Amerikával fenntartott kapcsolatok | 287 | Közvetlen centralizált/decentralizált |
| Az Ázsiával, Közép-Ázsiával és a közel-keleti országokkal fenntartott kapcsolatok | 678 | Közvetlen centralizált/decentralizált/közös |
| Szakpolitikai stratégia és koordináció | 35 | Közvetlen centralizált |
| | 3 683 | |
| 21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok | Igazgatási kiadások | 386 | Közvetlen centralizált |
| Élelmiszer-biztonság | 537 | Közvetlen centralizált |
| A fejlesztés nem állami szereplői | 250 | Közvetlen centralizált |
| Környezetvédelem és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, ideértve az energiagazdálkodást | 105 | Közvetlen centralizált |
| Emberi és társadalmi fejlődés | 131 | Közvetlen centralizált/közös |
| Földrajzi együttműködés az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS-) államokkal | 254 | Közvetlen centralizált/decentralizált/közös |
| Fejlesztési együttműködési intézkedések és ad hoc programok | 29 | Közvetlen centralizált |
| Szakpolitikai stratégia és koordináció | 16 | Közvetlen centralizált |
| | 1 708 | |
| 22 | Bővítés | Igazgatási kiadások | 91 | Közvetlen centralizált |
| Bővítési folyamat és stratégia | 1 005 | Közvetlen centralizált/közvetett/decentralizált |
| Csatlakozás után nyújtott pénzügyi támogatás | 22 | Közvetlen centralizált/decentralizált |
| Tájékoztatási és kommunikációs stratégia | 12 | Közvetlen centralizált |
| | 1 130 | |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | Igazgatási kiadások | 29 | Közvetlen centralizált |
| Humanitárius segítségnyújtás | 942 | Közvetlen centralizált/közös |
| | 971 | |
| Összes igazgatási kiadás (25) | 949 | |
| Összes operatív kiadás | 6 543 | |
| Ebből: | — | előleg |

(millió euro)

Költségvetési cím

Szakpolitikai terület

Megnevezés

Kifizetések

Gazdálkodás módja

19

Külkapcsolatok

Igazgatási kiadások

443

Közvetlen centralizált

Harmadik országokkal folytatott együttműködés a migráció és menekültügy terén

50

Közvetlen centralizált

Közös kül- és biztonságpolitika

256

Közvetlen centralizált/közös

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR)

152

Közvetlen centralizált

A tagsággal nem rendelkező ipari országokkal ápolt kapcsolatok és a velük való együttműködés

20

Közvetlen centralizált

A válságra való reagálás és a biztonságot fenyegető globális veszélyek

242

Közvetlen centralizált

Európai szomszédságpolitika és az Oroszországgal fenntartott kapcsolatok

1 520

Közvetlen centralizált/decentralizált

A Latin-Amerikával fenntartott kapcsolatok

287

Közvetlen centralizált/decentralizált

Az Ázsiával, Közép-Ázsiával és a közel-keleti országokkal fenntartott kapcsolatok

678

Közvetlen centralizált/decentralizált/közös

Szakpolitikai stratégia és koordináció

35

Közvetlen centralizált

3 683

21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok

Igazgatási kiadások

386

Közvetlen centralizált

Élelmiszer-biztonság

537

Közvetlen centralizált

A fejlesztés nem állami szereplői

250

Közvetlen centralizált

Környezetvédelem és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, ideértve az energiagazdálkodást

105

Közvetlen centralizált

Emberi és társadalmi fejlődés

131

Közvetlen centralizált/közös

Földrajzi együttműködés az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS-) államokkal

254

Közvetlen centralizált/decentralizált/közös

Fejlesztési együttműködési intézkedések és ad hoc programok

29

Közvetlen centralizált

Szakpolitikai stratégia és koordináció

16

Közvetlen centralizált

1 708

22

Bővítés

Igazgatási kiadások

91

Közvetlen centralizált

Bővítési folyamat és stratégia

1 005

Közvetlen centralizált/közvetett/decentralizált

Csatlakozás után nyújtott pénzügyi támogatás

22

Közvetlen centralizált/decentralizált

Tájékoztatási és kommunikációs stratégia

12

Közvetlen centralizált

1 130

23

Humanitárius segítségnyújtás

Igazgatási kiadások

29

Közvetlen centralizált

Humanitárius segítségnyújtás

942

Közvetlen centralizált/közös

971

Összes igazgatási kiadás (25)

949

Összes operatív kiadás

6 543

Ebből:

—

4 067

| — | közbenső/végső kifizetés |
| --- | --- |

—

2 476

Tárgyévi összes kifizetés

7 492

Tárgyévi összes kötelezettségvállalás

8 126

Forrás: az Európai Unió 2010-es éves beszámolója.

| 5.5. | A kiadások túlnyomó részét a Bizottság közvetlenül, centralizált módon irányítja egyrészt központi részlegei, másrészt az érintett harmadik országokban működő uniós külképviseletek útján. A nemzetközi szervezeteken keresztül nyújtott támogatások esetében az irányítás közös. |
| --- | --- |

5.5.

A kiadások túlnyomó részét a Bizottság közvetlenül, centralizált módon irányítja egyrészt központi részlegei, másrészt az érintett harmadik országokban működő uniós külképviseletek útján. A nemzetközi szervezeteken keresztül nyújtott támogatások esetében az irányítás közös.

| 5.6. | Fejlesztési projektek több mint 150 országban zajlanak, és azokat igen különböző méretű, illetve kompetenciájú szervezetek valósítják meg. Ahhoz, hogy egy projekt uniós támogatásban részesüljön, összetett szabályoknak kell megfelelnie, többek között a pályáztatási és szerződés-odaítélési eljárások tekintetében. |
| --- | --- |

5.6.

Fejlesztési projektek több mint 150 országban zajlanak, és azokat igen különböző méretű, illetve kompetenciájú szervezetek valósítják meg. Ahhoz, hogy egy projekt uniós támogatásban részesüljön, összetett szabályoknak kell megfelelnie, többek között a pályáztatási és szerződés-odaítélési eljárások tekintetében.

Külkapcsolati Főigazgatóság

| 5.7. | A Külkapcsolati Főigazgatóság elsősorban olyan kiadásokat kezel, amelyek a közös kül- és biztonságpolitika, a stabilitási eszköz vagy az iparosodott országok eszköz keretében megvalósított intézkedésekhez kapcsolódnak. A fő célkitűzések a következők: békefenntartás, a konfliktusok megelőzése, a nemzetközi biztonság megszilárdítása, valamint a külpolitikával, gazdasági integrációval, illetve globális ügyekkel kapcsolatos uniós érdekek előmozdítása a legfontosabb iparosodott és magas jövedelmű partnerországok körében. A Külkapcsolati Főigazgatóság egyéb, a „Külkapcsolatok” szakpolitikai terület politikai stratégiájával és koordinálásával kapcsolatos operatív kiadásokat is kezel. |
| --- | --- |

5.7.

A Külkapcsolati Főigazgatóság elsősorban olyan kiadásokat kezel, amelyek a közös kül- és biztonságpolitika, a stabilitási eszköz vagy az iparosodott országok eszköz keretében megvalósított intézkedésekhez kapcsolódnak. A fő célkitűzések a következők: békefenntartás, a konfliktusok megelőzése, a nemzetközi biztonság megszilárdítása, valamint a külpolitikával, gazdasági integrációval, illetve globális ügyekkel kapcsolatos uniós érdekek előmozdítása a legfontosabb iparosodott és magas jövedelmű partnerországok körében. A Külkapcsolati Főigazgatóság egyéb, a „Külkapcsolatok” szakpolitikai terület politikai stratégiájával és koordinálásával kapcsolatos operatív kiadásokat is kezel.

| 5.8. | A közös kül- és biztonságpolitika kiadásai elsősorban az európai biztonsági és védelmi politika gyakorlatba ültetését fedezik, amelynek keretében polgári missziókra kerül sor általában komoly politikai kockázatnak kitett, instabil országokban és területeken. |
| --- | --- |

5.8.

A közös kül- és biztonságpolitika kiadásai elsősorban az európai biztonsági és védelmi politika gyakorlatba ültetését fedezik, amelynek keretében polgári missziókra kerül sor általában komoly politikai kockázatnak kitett, instabil országokban és területeken.

Bővítési Főigazgatóság

| 5.9. | A Bővítési Főigazgatóság a bővítési stratégiával kapcsolatos kiadásokat elsősorban az előcsatlakozási támogatási eszköz, a csatlakozás utáni támogatásokat is magába foglaló Phare program, a Cards (4), valamint a Törökországnak nyújtott előcsatlakozási pénzügyi támogatás keretében kezeli. |
| --- | --- |

5.9.

A Bővítési Főigazgatóság a bővítési stratégiával kapcsolatos kiadásokat elsősorban az előcsatlakozási támogatási eszköz, a csatlakozás utáni támogatásokat is magába foglaló Phare program, a Cards (4), valamint a Törökországnak nyújtott előcsatlakozási pénzügyi támogatás keretében kezeli.

| 5.10. | A kiadások jelentős része a kedvezményezett országok nemzeti hatóságainak folyósított közvetlen kifizetésekből áll (decentralizált irányítás). A pénzeszközök első folyósítása általános szabályként akkor történik meg, ha sor került a vonatkozó nemzeti programokkal kapcsolatos támogatási megállapodások aláírására. A további előfinanszírozási részletek felszabadításának előfeltétele egy, a korábban átutalt források egy bizonyos százalékának kifizetését megállapító előrehaladási jelentés jóváhagyása. |
| --- | --- |

5.10.

A kiadások jelentős része a kedvezményezett országok nemzeti hatóságainak folyósított közvetlen kifizetésekből áll (decentralizált irányítás). A pénzeszközök első folyósítása általános szabályként akkor történik meg, ha sor került a vonatkozó nemzeti programokkal kapcsolatos támogatási megállapodások aláírására. A további előfinanszírozási részletek felszabadításának előfeltétele egy, a korábban átutalt források egy bizonyos százalékának kifizetését megállapító előrehaladási jelentés jóváhagyása.

Humanitárius Segélyek Főigazgatósága

| 5.11. | A Humanitárius Segélyek Főigazgatóságának feladata a humanitárius segítségnyújtás végrehajtása (5), mely feladatát a központból látja el. A lekötött előirányzatoknak mintegy felét civil szervezetek (közvetlen centralizált irányítás), a másik felét pedig az ENSZ vagy más nemzetközi szervezetek (közös irányítás) kapják. Finanszírozási megállapodást csak a partnerségi keretmegállapodásban (Framework Partnership Agreement, FPA) részt vevő civil szervezetekkel, illetve a pénzügyi és igazgatási keretegyezményt (Financial Administrative Framework Agreement, FAFA) aláíró ENSZ-szervezetekkel kötnek. 2010 óta a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága felelős az európai polgári védelemért is (6); ennek a kiadásnak a végrehajtását a Környezetvédelmi Főigazgatóságtól vette át. |
| --- | --- |

5.11.

A Humanitárius Segélyek Főigazgatóságának feladata a humanitárius segítségnyújtás végrehajtása (5), mely feladatát a központból látja el. A lekötött előirányzatoknak mintegy felét civil szervezetek (közvetlen centralizált irányítás), a másik felét pedig az ENSZ vagy más nemzetközi szervezetek (közös irányítás) kapják. Finanszírozási megállapodást csak a partnerségi keretmegállapodásban (Framework Partnership Agreement, FPA) részt vevő civil szervezetekkel, illetve a pénzügyi és igazgatási keretegyezményt (Financial Administrative Framework Agreement, FAFA) aláíró ENSZ-szervezetekkel kötnek. 2010 óta a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága felelős az európai polgári védelemért is (6); ennek a kiadásnak a végrehajtását a Környezetvédelmi Főigazgatóságtól vette át.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 5.12. | A Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszertanát az
  1.1. melléklet 2. része
  mutatja be. A Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoport ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:






  a) | az ellenőrzés keretében megvizsgáltunk egy 165 kifizetésből álló mintát, amely 75 előfinanszírozási kifizetést és 90 közbenső, illetve záró kifizetést tartalmazott; |
| --- | --- | --- |

5.12.

A Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszertanát az
  1.1. melléklet 2. része
  mutatja be. A Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoport ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

a)

az ellenőrzés keretében megvizsgáltunk egy 165 kifizetésből álló mintát, amely 75 előfinanszírozási kifizetést és 90 közbenső, illetve záró kifizetést tartalmazott;

| b) | a rendszerértékelés a EuropeAid és a Bővítési Főigazgatóság központjának, valamint az uniós külképviseleteknek a felügyeleti és kontrollrendszereire vonatkozott, és a következőket tartalmazta:






  i. | előzetes ellenőrzések; |
| --- | --- | --- |

b)

a rendszerértékelés a EuropeAid és a Bővítési Főigazgatóság központjának, valamint az uniós külképviseleteknek a felügyeleti és kontrollrendszereire vonatkozott, és a következőket tartalmazta:

i.

előzetes ellenőrzések;

| ii. | monitoring és felügyelet; |
| --- | --- |

ii.

monitoring és felügyelet;

| iii. | külső ellenőrzések és elszámolási eljárások (7); |
| --- | --- |

iii.

külső ellenőrzések és elszámolási eljárások (7);

| iv. | belső ellenőrzés; |
| --- | --- |

iv.

belső ellenőrzés;

| c) | a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok felülvizsgálata a EuropeAid és a Bővítési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentéseire irányult. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok felülvizsgálata a EuropeAid és a Bővítési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentéseire irányult.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 5.13. | A tranzakciók ellenőrzésének eredményeit az
  5.1. melléklet
  foglalja össze. A kiválasztott minta számvevőszéki tesztelése során a tranzakciók 23 %-a esetében derült fény hibára. A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 1,7 % (8). A Számvevőszék valamennyi számszerűsíthető hibát a közbenső, illetve végső kifizetésekben tárta fel. A Számvevőszék emellett azt is megállapította, hogy a nem számszerűsíthető hibák gyakorisága magas. |
| --- | --- |

5.13.

A tranzakciók ellenőrzésének eredményeit az
  5.1. melléklet
  foglalja össze. A kiválasztott minta számvevőszéki tesztelése során a tranzakciók 23 %-a esetében derült fény hibára. A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 1,7 % (8). A Számvevőszék valamennyi számszerűsíthető hibát a közbenső, illetve végső kifizetésekben tárta fel. A Számvevőszék emellett azt is megállapította, hogy a nem számszerűsíthető hibák gyakorisága magas.

| 5.13. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék azon következtetését, hogy a „Külső támogatások, fejlesztés és bővítés” politikacsoport tranzakciói 2010-ben mentesek voltak a lényegi hibáktól. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | A megállapított számszerűsíthető hibák legnagyobb része a támogathatósággal kapcsolatos: egyes kiadások a támogathatósági időszakon kívül merültek fel, nem elszámolható kiadások szerepeltek a projektek költségelszámolásaiban, egyes kiadásokat nem támasztottak alá megfelelő bizonylatok, a Bizottság olyan kifizetéseket folyósított, amelyek nem szerepeltek a vonatkozó szerződésekben. A különböző hibákra alább hozunk példákat (lásd: 5.1. példa). |
| --- | --- |

5.14.

A megállapított számszerűsíthető hibák legnagyobb része a támogathatósággal kapcsolatos: egyes kiadások a támogathatósági időszakon kívül merültek fel, nem elszámolható kiadások szerepeltek a projektek költségelszámolásaiban, egyes kiadásokat nem támasztottak alá megfelelő bizonylatok, a Bizottság olyan kifizetéseket folyósított, amelyek nem szerepeltek a vonatkozó szerződésekben. A különböző hibákra alább hozunk példákat (lásd: 5.1. példa).

5.1.   példa

A végrehajtási időszakon kívül végrehajtott építési beruházás (Szerbia)

Az egyik ellenőrzött tranzakció egy közbenső kifizetés volt, amelyet egy szennyvíztisztító telep helyreállításával és kibővítésével kapcsolatos beruházási szerződés keretében folyósítottak. Az operatív határidő, amelyre a beruházást be kellett fejezni, 2009. március 5. volt. A vizsgált kifizetéssel kapcsolatos munkálatok elvégzésére azonban a szerződésben meghatározott végrehajtási időszakon kívül, sőt a kiadási igazolásban megjelölttől is eltérő időszakban került sor. Emiatt a több mint 800 000 euro összegű kifizetés nem tekinthető elszámolhatónak.

A szerződésben szereplő összegeket meghaladó közbenső kifizetések

Egy Ukrajnában nyújtandó helyszíni technikai segítségről szóló szerződés különleges feltételei között szerepelt, hogy a közbenső kifizetések nem haladhatják meg a szerződés összértékének 90 %-át. A Bizottság a szerződés teljes összegének 96 %-át folyósította közbenső kifizetésként, és ez 309 478 euro túlfizetést eredményezett.

5.1.   példák

A támogathatósági időszakon kívül végrehajtott építési beruházás (Szerbia)

Azon munkálatok esetében, amelyeknél a szerződéses határidő végén a mérnök azt állapítja meg, hogy a munkálatokat nem vagy nem a követelményeknek megfelelően végezték el, a munkaadónak joga van a munkálatok befejezését kérni.

A konkrét ügyben a Bizottság visszatartotta a fennmaradó kifizetések összegét mindaddig, amíg a munkálatok eredménye meg nem felelt a szerződésben megköveteltnek.

A szerződésben szereplő összegeket meghaladó közbenső kifizetések

A Bizottság tudomásul veszi, hogy számítási hibát vétett. E kifizetés azonban – amely az előlegek összegét a 90 %-os határérték helyett 96 %-ra emelte – nem jár pénzügyi hatással az uniós költségvetésre nézve, mivel a záró kifizetésnél a kifizetés összegét csökkentik a megfelelő összeggel, vagy pedig visszafizettetést kezdeményeznek (amelynek hátterét bankgarancia biztosítja). E példa jól mutatja a Bizottság ellenőrzési struktúrájának többéves jellegét.

| 5.15. | A megállapított nem számszerűsíthető hibák döntő része a beszerzési eljárásokra, illetve a szerződések Bizottság általi meghosszabbítására vonatkozott, ezeket a pályázati eljárás alá tartozó 53 kifizetésből 14 (9) esetében észlelte a Számvevőszék. |
| --- | --- |

5.15.

A megállapított nem számszerűsíthető hibák döntő része a beszerzési eljárásokra, illetve a szerződések Bizottság általi meghosszabbítására vonatkozott, ezeket a pályázati eljárás alá tartozó 53 kifizetésből 14 (9) esetében észlelte a Számvevőszék.

| 5.16. | A feltárt számszerűsíthető hibák egyharmada közbenső kifizetésekre vonatkozik; ezek a belsőkontroll-eljárások későbbi ellenőrzései során kiigazíthatók. A hibák kétharmadát azonban a záró kifizetésekben találták; ezeket a Bizottság kontrollmechanizmusai nem észlelték. Erre egy példa az alábbiakban olvasható (lásd: 5.2. példa). |
| --- | --- |

5.16.

A feltárt számszerűsíthető hibák egyharmada közbenső kifizetésekre vonatkozik; ezek a belsőkontroll-eljárások későbbi ellenőrzései során kiigazíthatók. A hibák kétharmadát azonban a záró kifizetésekben találták; ezeket a Bizottság kontrollmechanizmusai nem észlelték. Erre egy példa az alábbiakban olvasható (lásd: 5.2. példa).

| 5.16. | A Bizottság úgy véli, hogy hatékonyak a záró kifizetéseket megelőző felderítő és kiigazító intézkedések (pl. a Bizottság tisztviselői által benyújtott jelentések és költségigazolások, valamint az általuk végzett külső, illetve tranzakció-ellenőrzések). Ezenfelül a lehetséges szabálytalanságok utólag is helyesbíthetők utólagos ellenőrzések és megfelelő visszafizettetés révén. Mindazonáltal nem valószínű, hogy az ellenőrzések nullára csökkentik a pénzügyi hibák kockázatát. |
| --- | --- |

5.16.

5.2.   példa

A záró kifizetésben előforduló hibákat a Bizottság kontrollmechanizmusai nem észlelték

Egy olyan projekthez kapcsolódó záró kifizetésben, amely biokesudió termesztéséhez és értékesítéséhez vidéki családoknak nyújtott támogatást Nicaraguában, több hibatípus is előfordult az elszámolt költségekkel kapcsolatban: a záró beszámolóban szereplő összegeket nem vezették be a számviteli nyilvántartásokba; hiányoztak egyes számlák és fizetési bizonylatok; nem tartották tiszteletben a beszerzési szabályokat, és nem álltak rendelkezésre egyes eredetigazolások. A megállapított hibák alapján 157 629,89 euro, azaz a projekt összköltségének 21,7 %-a nem volt elszámolható. Ezekből a hibákból a Bizottság egyet sem tárt fel a záró kifizetés szakaszában.

5.2.   példa

A záró kifizetésben előforduló hibát a Bizottság kontrollmechanizmusai nem észlelték

Az említett példánál még nem zárultak le a EuropeAid által tervezett ellenőrzések. A szóban forgó szerződést a küldöttség 2009-es saját kockázatértékelése alapján (a záró kifizetéshez szükséges kiadáshitelesítés mellett) a 2010. évi ellenőrzési tervben már kijelöltük további utólagos ellenőrzésre. Ez az ellenőrzés (amely szerint 0,28 millió euro nem elszámolható kiadás) még folyamatban volt a Számvevőszék ellenőrzésekor (ami további 0,16 millió eurót ítélt el nem számolhatónak. A küldöttség a saját és a számvevőszéki ellenőrzés alapján már kezdeményezte a visszafizettetést. Ez a példa jól illusztrálja az uniós ellenőrzések átfogó jellegét (ezt a 0,7 millió eurós projektet 2009–2010 folyamán háromszor is ellenőrizték az EU ellenőrei), valamint a EuropeAid kötelező ellenőrzéseinek és éves kockázatértékeléseinek hatékonyságát.

A RENDSZEREK EREDMÉNYESSÉGE

| 5.17. | A EuropeAid és a Bővítési Főigazgatóság rendszereinek vizsgálatával kapcsolatos eredményeket az
  5.2. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék megállapítása szerint e két főigazgatóság rendszerei csak részben voltak eredményesek a tranzakciók szabályszerűségének biztosítása terén. A EuropeAid rendszereinek értékelésével kapcsolatos részletes eredményeket a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alapról szóló számvevőszéki éves jelentés (jelentés az EFA-król) tartalmazza. |
| --- | --- |

5.17.

A EuropeAid és a Bővítési Főigazgatóság rendszereinek vizsgálatával kapcsolatos eredményeket az
  5.2. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék megállapítása szerint e két főigazgatóság rendszerei csak részben voltak eredményesek a tranzakciók szabályszerűségének biztosítása terén. A EuropeAid rendszereinek értékelésével kapcsolatos részletes eredményeket a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alapról szóló számvevőszéki éves jelentés (jelentés az EFA-król) tartalmazza.

| 5.17. | A Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alapról szóló éves számvevőszéki jelentés (a továbbiakban: EFA-jelentés) 30. bekezdésében hatékonynak ítélte a EuropeAid kontrollkörnyezetét. |
| --- | --- |

5.17.

Bővítési Főigazgatóság

Előzetes kontrollok

| 5.18. | 2010-ben pozitív kezdeményezésekre került sor a belsőkontroll-eljárások javítása vonatkozásában. Ennek ellenére mindeddig még nem lehetett alátámasztani a belsőkontroll-eljárások fejlesztésének teljes mértékű eredményességét, és azok jelenleg csak részben tekinthetők eredményesnek. |
| --- | --- |

5.18.

2010-ben pozitív kezdeményezésekre került sor a belsőkontroll-eljárások javítása vonatkozásában. Ennek ellenére mindeddig még nem lehetett alátámasztani a belsőkontroll-eljárások fejlesztésének teljes mértékű eredményességét, és azok jelenleg csak részben tekinthetők eredményesnek.

| 5.18. | A Bizottság tudomásul vette a 2009. évi éves jelentésben a Számvevőszék által tett ajánlásokat, és gyorsan intézkedés- és instrukciócsomagot fogadott el. Az intézkedések megvalósítását 2010-ben kezdték meg, teljes hatásuk várhatóan 2011-ben mutatkozik meg. |
| --- | --- |

5.18.

| 5.19. | 2009-ben a Bővítési Főigazgatóság átfogó „belsőkontroll-stratégiát” hozott létre, amelyet 2010-ben további új (10) és felülvizsgált (11) eljárás kifejlesztése követett. |
| --- | --- |

5.19.

2009-ben a Bővítési Főigazgatóság átfogó „belsőkontroll-stratégiát” hozott létre, amelyet 2010-ben további új (10) és felülvizsgált (11) eljárás kifejlesztése követett.

| 5.20. | Az irányítási jogkör átruházásához szükséges akkreditációs kritériumok alkalmazásáról szóló, a nemzeti hatóságoknak készült bizottsági útmutató nem elég részletes (pl. nincsenek kijelölve azok a referenciaértékek [benchmark], melyeket el kell érni ahhoz, hogy megszüntethető legyen az előzetes ellenőrzés, illetve nincsenek meghatározva azok a feltételek, melyek teljesítésével felfüggeszthető az irányítási jogkör átruházása). |
| --- | --- |

5.20.

Az irányítási jogkör átruházásához szükséges akkreditációs kritériumok alkalmazásáról szóló, a nemzeti hatóságoknak készült bizottsági útmutató nem elég részletes (pl. nincsenek kijelölve azok a referenciaértékek [benchmark], melyeket el kell érni ahhoz, hogy megszüntethető legyen az előzetes ellenőrzés, illetve nincsenek meghatározva azok a feltételek, melyek teljesítésével felfüggeszthető az irányítási jogkör átruházása).

| 5.20. | Az irányítási hatáskörök nemzeti hatóságokra történő átruházásának (illetve az irányítás-átruházás felfüggesztésének) szempontjait a 718/2007/EK rendelet (IPA végrehajtási rendelet) tartalmazza.

  Erre vonatkozóan további feltételek (vagy viszonyítási pontok) megállapítására kerülhet sor a kedvezményezett országgal, amelyeket belefoglalhatunk a decentralizált irányítás keretében aláírt finanszírozási megállapodásokba. |
| --- | --- |

5.20.

Erre vonatkozóan további feltételek (vagy viszonyítási pontok) megállapítására kerülhet sor a kedvezményezett országgal, amelyeket belefoglalhatunk a decentralizált irányítás keretében aláírt finanszírozási megállapodásokba.

| 5.21. | A kifizetéseknek a központban és a külképviseleteknél történő áttekintése alapján továbbra is hiányosságok vannak az alapul szolgáló kiadások validálását célzó bizottsági ellenőrzések ellenőrzési nyomvonalában (lásd: 5.1. példa – Szerbia). |
| --- | --- |

5.21.

A kifizetéseknek a központban és a külképviseleteknél történő áttekintése alapján továbbra is hiányosságok vannak az alapul szolgáló kiadások validálását célzó bizottsági ellenőrzések ellenőrzési nyomvonalában (lásd: 5.1. példa – Szerbia).

| 5.21. | Folyamatos erőfeszítésekkel próbáljuk megszüntetni a Számvevőszék által a fizetések validálását illetően felhozott hiányosságokat. |
| --- | --- |

5.21.

| 5.22. | A közbeszerzési eljárás alá tartozó ellenőrzött 17 tranzakcióból hétben (12) hibákat találtunk egyrészt a pályázati szakaszban (pl. a kiválasztási kritériumokat nem megfelelően határozták meg, illetve alkalmazták, és a beszerzés helytelen típusát választották), másrészt a szerződések későbbi módosításait illetően (pl. a megvalósítás határidejét követően szabálytalanul tárgyalásos eljárást alkalmaztak). |
| --- | --- |

5.22.

A közbeszerzési eljárás alá tartozó ellenőrzött 17 tranzakcióból hétben (12) hibákat találtunk egyrészt a pályázati szakaszban (pl. a kiválasztási kritériumokat nem megfelelően határozták meg, illetve alkalmazták, és a beszerzés helytelen típusát választották), másrészt a szerződések későbbi módosításait illetően (pl. a megvalósítás határidejét követően szabálytalanul tárgyalásos eljárást alkalmaztak).

Monitoring és felügyelet

| 5.23. | A Bővítési Főigazgatóság által alkalmazott monitoring és felügyelet eredményesnek tekinthető. |
| --- | --- |

5.23.

A Bővítési Főigazgatóság által alkalmazott monitoring és felügyelet eredményesnek tekinthető.

| 5.24. | 2010-ben a Bővítési Főigazgatóság továbbfejlesztett egy új vezetői információs rendszert. A Számvevőszék megállapította, hogy az információs rendszerekbe (CRIS, i-Perseus) (13) bevitt és a későbbiekben az új vezetői információs rendszerben használandó adatok minősége nem megfelelően biztosított. Ezt alátámasztotta az is, hogy a számvevőszéki tranzakciótesztek során adatrögzítési hibák kerültek napvilágra. |
| --- | --- |

5.24.

2010-ben a Bővítési Főigazgatóság továbbfejlesztett egy új vezetői információs rendszert. A Számvevőszék megállapította, hogy az információs rendszerekbe (CRIS, i-Perseus) (13) bevitt és a későbbiekben az új vezetői információs rendszerben használandó adatok minősége nem megfelelően biztosított. Ezt alátámasztotta az is, hogy a számvevőszéki tranzakciótesztek során adatrögzítési hibák kerültek napvilágra.

| 5.24. | A Bővítési Főigazgatóság a CRIS-ben rögzített adatokat a következők révén ellenőrzi: a) a személyzet rendelkezésére bocsátott eljárási kézikönyvek, ellenőrző listák és rendszeres képzések alapján végzett pénzügyi ellenőrzés (négyszemélyes ellenőrzés); b) a CRIS szerves részét képező automatikus adatellenőrzés; valamint c) a számviteli adatok minőségének a Bővítési Főigazgatóság számviteli összekötője általi ellenőrzése. |
| --- | --- |

5.24.

| 5.25. | A Bővítési Főigazgatóság a külképviseletek rendelkezésére útmutatót bocsátott ki a projektek helyszíni ellenőrzéséhez. Ehhez azonban nem tartozik egy olyan eszköz, amely megkönnyítené a helyszíni ellenőrzések jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos végeredményeinek az összesítését. |
| --- | --- |

5.25.

A Bővítési Főigazgatóság a külképviseletek rendelkezésére útmutatót bocsátott ki a projektek helyszíni ellenőrzéséhez. Ehhez azonban nem tartozik egy olyan eszköz, amely megkönnyítené a helyszíni ellenőrzések jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos végeredményeinek az összesítését.

| 5.25. | A Bővítési Főigazgatóság részletes utasításokat tett közzé az ellenőrző látogatásokra vonatkozóan, amelyek az alapul szolgáló tranzakciók jog- és szabályszerűségére vonatkozóan megalapozott bizonyosság szerzésére irányuló eszköztár egyik elemét képezik. Az ellenőrző látogatások eredményét jelentésekben rögzítik, amelyeket a projektpapírokhoz csatolnak. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Ami a decentralizált irányítást illeti, a Bővítési Főigazgatóság monitorozza azt, hogy eredményesen működnek-e a tagállami rendszerek és hogy minden követelmény teljesül-e az akkreditáció fenntartásához. A központ által végzett rendszerellenőrzések csak a nemzeti rendszerek kialakítását tesztelik, beleértve a belsőkontroll rendszereket is, míg a rendszerek működésének monitorozásáért a helyi külképviseletek felelnek. Ezt a képviseletek rendszeres helyszíni vizsgálatai tovább javíthatják. |
| --- | --- |

5.26.

Ami a decentralizált irányítást illeti, a Bővítési Főigazgatóság monitorozza azt, hogy eredményesen működnek-e a tagállami rendszerek és hogy minden követelmény teljesül-e az akkreditáció fenntartásához. A központ által végzett rendszerellenőrzések csak a nemzeti rendszerek kialakítását tesztelik, beleértve a belsőkontroll rendszereket is, míg a rendszerek működésének monitorozásáért a helyi külképviseletek felelnek. Ezt a képviseletek rendszeres helyszíni vizsgálatai tovább javíthatják.

| 5.26. | A decentralizált irányításban részt vevő kedvezményezett országokban (2010-ben Horvátország és Törökország) működő küldöttségek az éves küldöttségi megbízhatósági stratégia részeként rendszeres helyszíni vizsgálatokat végeznek, valamint az illetékes nemzeti hatóságokkal tartott rendszeres találkozókon mindig átnézik a nemzeti rendszerek működését is. A Bővítési Főigazgatóság az engedélyezésért felelős nemzeti tisztviselőtől az éves megbízhatósági nyilatkozat mellé rendszeres jelentést kap a fennmaradó hiányosságokról. Adott esetben a kedvezményezett országgal közösen részletes cselekvési tervet dolgoznak ki a nemzeti rendszerek hiányosságainak és gyenge pontjainak megszüntetésére. |
| --- | --- |

5.26.

Külső ellenőrzések és elszámolási eljárások

| 5.27. | A külső ellenőrzéseket és az elszámolási eljárásokat eredményesnek értékeltük. |
| --- | --- |

5.27.

A külső ellenőrzéseket és az elszámolási eljárásokat eredményesnek értékeltük.

| 5.28. | A centralizált irányítás tekintetében a Bővítési Főigazgatóság a Számvevőszék ajánlásait követve külön stratégiát alkalmazott a központilag irányított szerződések utólagos ellenőrzéseinek bevezetésére. 2010 végére mindössze egy ellenőrzési jelentés állt rendelkezésre. A Számvevőszék megállapítása szerint az éves ellenőrzési tervek külképviseleti szinten történő elkészítésére vonatkozó útmutató és az abban foglaltak utóellenőrzése nem terjedt ki eléggé a részletekre (pl. a Bővítési Főigazgatóság nem határozta meg, hogy a külképviseleteknek legalább milyen arányú kiadást kell ellenőrizniük, valamint a külképviseletek nem kötelesek tájékoztatni a központot az ellenőrzési jelentések észrevételeinek utóellenőrzéseiről). |
| --- | --- |

5.28.

A centralizált irányítás tekintetében a Bővítési Főigazgatóság a Számvevőszék ajánlásait követve külön stratégiát alkalmazott a központilag irányított szerződések utólagos ellenőrzéseinek bevezetésére. 2010 végére mindössze egy ellenőrzési jelentés állt rendelkezésre. A Számvevőszék megállapítása szerint az éves ellenőrzési tervek külképviseleti szinten történő elkészítésére vonatkozó útmutató és az abban foglaltak utóellenőrzése nem terjedt ki eléggé a részletekre (pl. a Bővítési Főigazgatóság nem határozta meg, hogy a külképviseleteknek legalább milyen arányú kiadást kell ellenőrizniük, valamint a külképviseletek nem kötelesek tájékoztatni a központot az ellenőrzési jelentések észrevételeinek utóellenőrzéseiről).

| 5.28. | A Számvevőszék által az éves ellenőrzési tervekre vonatkozóan kiemelt egyéb problémákat átgondolták és kezelték. |
| --- | --- |

5.28.

Belső ellenőrzés

| 5.29. | A Számvevőszék a belső ellenőrzési részleget eredményesnek értékelte. A 2010-ben készült ellenőrzési jelentéseket relevánsnak és indokoltnak ítéltük meg; a főigazgató ezekre támaszkodva könnyebben azonosíthatta a Bővítési Főigazgatóság belsőkontroll-rendszereiben a legfőbb kockázatú területeket. |
| --- | --- |

5.29.

A Számvevőszék a belső ellenőrzési részleget eredményesnek értékelte. A 2010-ben készült ellenőrzési jelentéseket relevánsnak és indokoltnak ítéltük meg; a főigazgató ezekre támaszkodva könnyebben azonosíthatta a Bővítési Főigazgatóság belsőkontroll-rendszereiben a legfőbb kockázatú területeket.

Humanitárius Segélyek Főigazgatósága

| 5.30. | A Számvevőszék 2010-ben nem végzett különértékelést a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága felügyeleti és kontrollrendszereiről. A tételes ellenőrzés azonban a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága feladataira vonatkozóan olyan jellegzetességeket tárt fel a rendszerekkel kapcsolatban, amelyek jelentős mértékű rugalmasságot biztosítanak a tekintetben, hogy mi fogadható el elszámolható kiadásként (lásd: 5.3. példa). Ebből adódóan az ellenőrzött kifizetések ritkán minősülnek el nem számolható kiadásnak. |
| --- | --- |

5.30.

A Számvevőszék 2010-ben nem végzett különértékelést a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága felügyeleti és kontrollrendszereiről. A tételes ellenőrzés azonban a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága feladataira vonatkozóan olyan jellegzetességeket tárt fel a rendszerekkel kapcsolatban, amelyek jelentős mértékű rugalmasságot biztosítanak a tekintetben, hogy mi fogadható el elszámolható kiadásként (lásd: 5.3. példa). Ebből adódóan az ellenőrzött kifizetések ritkán minősülnek el nem számolható kiadásnak.

| 5.30. | A Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága a hatályos jogszabályi keret alapján, annak tökéletesen eleget téve végzi tevékenységét.

  A humanitárius tevékenységek eredményorientáltak, a főigazgatóság tehát a helyszínen elemzi, hogy elérték-e a kitűzött célokat. Mindez különös fontosságú a humanitárius segítségnyújtás területén, ahol a Bizottság legfontosabb célja az életmentés. A költségvetési rendelet ezért bizonyos mértékű rugalmasságot biztosít, amelyet ki is használnak.


  A főigazgatóság felügyeleti és kontrollrendszereinek alkalmazását a Számvevőszék 2009. évi jelentésében hatékonynak ítélte: ez folytatódott 2010-ben is, amelynek eredményeként az ellenőrző szervek – a Számvevőszék, a bizottsági ellenőrök – nagyon kevés hibát találtak. |
| --- | --- |

5.30.

A humanitárius tevékenységek eredményorientáltak, a főigazgatóság tehát a helyszínen elemzi, hogy elérték-e a kitűzött célokat. Mindez különös fontosságú a humanitárius segítségnyújtás területén, ahol a Bizottság legfontosabb célja az életmentés. A költségvetési rendelet ezért bizonyos mértékű rugalmasságot biztosít, amelyet ki is használnak.

A főigazgatóság felügyeleti és kontrollrendszereinek alkalmazását a Számvevőszék 2009. évi jelentésében hatékonynak ítélte: ez folytatódott 2010-ben is, amelynek eredményeként az ellenőrző szervek – a Számvevőszék, a bizottsági ellenőrök – nagyon kevés hibát találtak.

5.3.   példa

Kibővített támogathatósági kritériumok

A FAFA és az FPA keretében kötött támogatási szerződésekre vonatkozó általános feltételek elszámolhatónak fogadnak el egyes olyan kiadásokat is, amelyek az intézkedés konkrét végrehajtási időszakán kívül merültek fel. Egy adott projekt keretében finanszírozott állóeszközök (pl. gépjárművek) abban az esetben is elszámolhatók, ha esetleg azokat egy későbbi uniós projekt végrehajtásakor használják. Az értékcsökkenés is elszámolható, és ebből adódóan kontrollmechanizmusokat kell kiépíteni annak a kockázatnak a kezelésére, hogy magát a befektetett eszközt nem egyéb forrásból finanszírozták-e. Emiatt nehézségekbe ütközhet az adott intézkedés teljes valós összegének ismerete.

Az elszámolhatóság tág értelmezése társfinanszírozás esetében

Az ENSZ-szervezetek által végrehajtott többadományozós intézkedések esetén a Bizottság a „fogalmi megközelítést” alkalmazza. A megközelítés értelmében a bizottsági hozzájárulás – általában egy rögzített összeg – teljes egészében kifizetésre kerül, amennyiben elegendő elszámolható összeg megtérítésére nyílik lehetőség, és amennyiben az intézkedés általános céljai teljesültek. Ha egy másik donor támogathatósági feltételei megegyeznek a Bizottságéval, fennállhat a veszély, hogy ugyanazt a kiadást kétszer nyújtják be elszámolásra (a kétszeres elszámolhatóság kockázata), egyszer a Bizottságnak, egyszer pedig a másik donornak.

5.3.   példa

Kibővített támogathatósági kritériumok

Az intézkedés konkrét cselekvési időszakán kívül felmerülő kiadások elsősorban az élelmiszer- és humanitáriusfelszerelés-készletek felhalmozásához kapcsolódnak. A Bizottság ezt elfogadhatónak ítéli, mivel így biztosítható a humanitárius segítségnyújtás gyors beindítása és a segély elosztása.

A projekt késői szakaszában való vásárlást illetően elmondható, hogy az a humanitárius fellépés jellege és rövid időtartama miatt indokolt lehet. Mindazonáltal minden olyan esetet egyenként megvizsgálnak, ahol a projekt végén történik vásárlás. Ezen belül a folyamatban lévő projekt végén történő adományozást/másik projektnek való átadást is vizsgálják annak megállapítására, hogy a vásárlás szükséges és ésszerű volt-e.

Az elszámolhatóság tág értelmezése társfinanszírozás esetében

A fogalmi megközelítés kidolgozása annak biztosítását célozta, hogy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően egyidejűleg teljesüljenek a külső fellépések uniós finanszírozására vonatkozó jogi követelmények és az uniós pénzeszközök lehető leghatékonyabb módon való felhasználásra vonatkozó követelmény.

A Bizottság az említett kockázatot a humanitárius területen betöltött koordinátori szerep, saját szakértőinek helyszíni jelenléte és a világszintű fellépés ENSZ-szervezet által készített pénzügyi áttekintésének átvizsgálása révén enyhíti.

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KIADOTT VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK

| 5.31. | A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálatának eredményeit az
  5.3. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék a főbb észrevételeket alább részletesebben is kifejti. |
| --- | --- |

5.31.

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálatának eredményeit az
  5.3. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék a főbb észrevételeket alább részletesebben is kifejti.

| 5.32. | Noha a EuropeAid és a Bővítési Főigazgatóság tettek erőfeszítéseket az éves tevékenységi jelentések elkészítésében, és előrelépésre is találunk példát, egyes kérdések továbbra is a Bizottság megoldására várnak. |
| --- | --- |

5.32.

Noha a EuropeAid és a Bővítési Főigazgatóság tettek erőfeszítéseket az éves tevékenységi jelentések elkészítésében, és előrelépésre is találunk példát, egyes kérdések továbbra is a Bizottság megoldására várnak.

| 5.33. | A Bővítési Főigazgatóság esetében a fennmaradó hibaarányra vonatkozó, az éves tevékenységi jelentésben szereplő számítás a decentralizált irányításra szorítkozik, amely 2010-ben a kiadásoknak csupán 30 %-át tette ki. |
| --- | --- |

5.33.

A Bővítési Főigazgatóság esetében a fennmaradó hibaarányra vonatkozó, az éves tevékenységi jelentésben szereplő számítás a decentralizált irányításra szorítkozik, amely 2010-ben a kiadásoknak csupán 30 %-át tette ki.

| 5.33. | A vezetőségi bemutatás megbízhatóságát nem vonja kétségbe az a tény, hogy a Bővítési Főigazgatóság a 2010. évi éves tevékenységi jelentésben csak a decentralizált irányításra vonatkozóan számította ki a maradék hibaarányt. Az éves tevékenységi jelentésben foglaltaknak megfelelően a decentralizált irányítás (amely a 2010. évi kifizetések mintegy 30 %-ára érvényes) tartalmazza a legtöbb kockázatot. Ugyanezt a mutatót alkalmazni fogjuk a centralizált irányítás esetében is akkor, ha majd az erre az irányítási módra vonatkozó, újonnan bevezetett utólagos ellenőrzések statisztikailag megfelelő alapot biztosítanak. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | A EuropeAid főigazgatója által kibocsátott nyilatkozat felülvizsgálatának eredményeit az Európai Fejlesztési Alapokról szóló jelentés tartalmazza. A Számvevőszék álláspontja szerint a főigazgató nyilatkozata és éves tevékenységi jelentése csak részben ad valós képet a pénzgazdálkodásnak az EFA-kat és az Európai Unió költségvetését érintő szabályszerűségi szempontjairól. |
| --- | --- |

5.34.

A EuropeAid főigazgatója által kibocsátott nyilatkozat felülvizsgálatának eredményeit az Európai Fejlesztési Alapokról szóló jelentés tartalmazza. A Számvevőszék álláspontja szerint a főigazgató nyilatkozata és éves tevékenységi jelentése csak részben ad valós képet a pénzgazdálkodásnak az EFA-kat és az Európai Unió költségvetését érintő szabályszerűségi szempontjairól.

| 5.34. | A Bizottság véleménye szerint a EuropeAid éves tevékenységi jelentésének megbízhatóságát alátámasztó négy szempont – és a bennük foglalt mennyiségi és minőségi mutatók – kellő bizonyossággal szolgál a főigazgató megalapozott bizonyosságról szóló nyilatkozatának alátámasztására. |
| --- | --- |

5.34.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetések

| 5.35. | A Számvevőszék az elvégzett ellenőrzések alapján megállapítja, hogy a Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoport kifizetései a 2010. december 31-ével záródó évben mentesek voltak a lényegi hibáktól. A közbenső és záró kifizetésekben azonban lényeges hibák mutatkoztak (14). |
| --- | --- |

5.35.

A Számvevőszék az elvégzett ellenőrzések alapján megállapítja, hogy a Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoport kifizetései a 2010. december 31-ével záródó évben mentesek voltak a lényegi hibáktól. A közbenső és záró kifizetésekben azonban lényeges hibák mutatkoztak (14).

| 5.35. | A Bizottság megjegyzi, hogy a „Külső támogatások, fejlesztés és bővítés” politikacsoport kifizetései 2010-ben mentesek voltak a lényegi hibáktól. A Bizottság az időközi és záró kifizetésekben talált hibák számának csökkentése érdekében továbbra is törekszik a többéves ellenőrzési struktúra működésének javítására. |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | A Számvevőszék az elvégzett ellenőrzések alapján megállapítja, hogy a Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoport felügyeleti és kontrollrendszerei részben voltak eredményesek a kifizetések szabályszerűségének biztosítása terén. |
| --- | --- |

5.36.

A Számvevőszék az elvégzett ellenőrzések alapján megállapítja, hogy a Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoport felügyeleti és kontrollrendszerei részben voltak eredményesek a kifizetések szabályszerűségének biztosítása terén.

| 5.36. | A Bizottság úgy alakította ki ellenőrzéseit, hogy azok a többéves projektek teljes életciklusát lefedjék. A Bizottság úgy véli, hogy e felügyeleti és kontrollrendszerek hatékonyak és évről-évre sokat fejlődnek. A Számvevőszék előző években tett ajánlásaival kapcsolatban cselekedtünk. A Számvevőszék több javulást is elismert, így a fő kontrollrendszer fontos elemeit hatékonynak ítélte. A külső támogatási környezet magas kockázata ellenére az EFA-portfólió esetében 2009-re, a költségvetésből finanszírozott portfólió esetében pedig 2010-re nem lényeges hibaarányt állapított meg. |
| --- | --- |

5.36.

Ajánlások

| 5.37. | Az
  5.4. melléklet
  bemutatja a Számvevőszék áttekintését arról, hogy a Bizottság miképpen hasznosította a 2009-es éves jelentésben megfogalmazott ajánlásokat. A EuropeAidre vonatkozó ajánlásokat az Európai Fejlesztési Alapról szóló jelentés tartalmazza. Az említett vizsgálat, valamint a 2010-es megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következőket javasolja: |
| --- | --- |

5.37.

Az
  5.4. melléklet
  bemutatja a Számvevőszék áttekintését arról, hogy a Bizottság miképpen hasznosította a 2009-es éves jelentésben megfogalmazott ajánlásokat. A EuropeAidre vonatkozó ajánlásokat az Európai Fejlesztési Alapról szóló jelentés tartalmazza. Az említett vizsgálat, valamint a 2010-es megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék a következőket javasolja:

5.37.

| — | a Bővítési Főigazgatóság határozza meg részletesebben az előzetes ellenőrzési kötelezettség megszüntetéséhez és az irányítási jogkör decentralizált országokra történő átruházásának felfüggesztéséhez szükséges kritériumokat, és végezzen teszteket a nemzeti hatóságok rendszereinek teljesítményére vonatkozóan (lásd: 5.20. és 5.26. bekezdés); |
| --- | --- |

—

a Bővítési Főigazgatóság határozza meg részletesebben az előzetes ellenőrzési kötelezettség megszüntetéséhez és az irányítási jogkör decentralizált országokra történő átruházásának felfüggesztéséhez szükséges kritériumokat, és végezzen teszteket a nemzeti hatóságok rendszereinek teljesítményére vonatkozóan (lásd: 5.20. és 5.26. bekezdés);

| — | A Bizottság megvizsgálja, hogyan finomíthatók a legcélszerűbben a kritériumok.

  A Bővítési Főigazgatóság és az ellenőrzése alatt álló küldöttségek már tesztelik a nemzeti hatóságok teljesítményét. |
| --- | --- |

—

A Bővítési Főigazgatóság és az ellenőrzése alatt álló küldöttségek már tesztelik a nemzeti hatóságok teljesítményét.

| — | a Bővítési Főigazgatóság folytassa a vezetői információs rendszerébe bevitt adatok minőségének javítását (lásd: 5.24. bekezdés); |
| --- | --- |

—

a Bővítési Főigazgatóság folytassa a vezetői információs rendszerébe bevitt adatok minőségének javítását (lásd: 5.24. bekezdés);

| — | A Bővítési Főigazgatóság a rendszer tulajdonosával közösen megteszi a szükséges intézkedéseket az adatminőség folyamatos javítása érdekében. |
| --- | --- |

—

| — | a Bővítési Főigazgatóság fejlesszen ki egy olyan eszközt, amely elősegíti a helyszíni ellenőrzések jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos eredményeinek összesítését (lásd: 5.25. bekezdés); |
| --- | --- |

—

a Bővítési Főigazgatóság fejlesszen ki egy olyan eszközt, amely elősegíti a helyszíni ellenőrzések jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos eredményeinek összesítését (lásd: 5.25. bekezdés);

| — | A Bizottság megvizsgálja, hogyan konszolidálhatók legcélszerűbben az ellenőrzések eredményei. |
| --- | --- |

—

| — | a Bővítési Főigazgatóság növelje a centralizált irányítás alá tartozó tranzakciók utólagos vizsgálatainak számát (lásd: 5.29. bekezdés); |
| --- | --- |

—

a Bővítési Főigazgatóság növelje a centralizált irányítás alá tartozó tranzakciók utólagos vizsgálatainak számát (lásd: 5.29. bekezdés);

| — | A Számvevőszék által az éves ellenőrzési tervekre vonatkozóan kiemelt egyéb problémákat átgondolták, kezelésük továbbra is folyamatban van, növelik a centralizált irányítás alá tartozó tranzakciók utólagos ellenőrzéseinek számát is. |
| --- | --- |

—

| — | a Bizottság alakítson ki összefüggő módszereket a külkapcsolati igazgatóságok fennmaradó hibaarányának számításához, és a főigazgatók ezek alapján adják ki a vezetői teljességi nyilatkozatokat (lásd: 5.33. és 5.34. bekezdés). |
| --- | --- |

—

a Bizottság alakítson ki összefüggő módszereket a külkapcsolati igazgatóságok fennmaradó hibaarányának számításához, és a főigazgatók ezek alapján adják ki a vezetői teljességi nyilatkozatokat (lásd: 5.33. és 5.34. bekezdés).

| — | A EuropeAid 2010-ben kezdett hozzá a maradék hibaarányra vonatkozó módszertan kidolgozásához. Az új kezdeményezés eredményét megosztják a többi külkapcsolati főigazgatósággal is, amelynek révén remélhetőleg szélesebb megközelítés alapjait rakhatják le (lásd az 1.22. bekezdésre és az EFA-jelentés 55. bekezdésére és 62. bekezdésének a) pontjára adott választ is). |
| --- | --- |

—

A 9/2008. SZ. KÜLÖNJELENTÉS (A SZABADSÁG, A BIZTONSÁG ÉS A JOGÉRVÉNYESÜLÉS TERÉN MEGVALÓSULÓ UNIÓS TÁMOGATÁS EREDMÉNYESSÉGE FEHÉROROSZORSZÁG, MOLDOVA ÉS UKRAJNA ESETÉBEN) ÉSZREVÉTELEINEK HASZNOSULÁSA

Bevezetés

| 5.38. | Az Európai Számvevőszék 2008-ban tette közzé 9/2008. sz. különjelentését a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén megvalósuló uniós támogatás eredményességéről Fehéroroszország, Moldova és Ukrajna esetében. |
| --- | --- |

5.38.

Az Európai Számvevőszék 2008-ban tette közzé 9/2008. sz. különjelentését a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén megvalósuló uniós támogatás eredményességéről Fehéroroszország, Moldova és Ukrajna esetében.

| 5.39. | Az ellenőrzés arra a támogatásra irányult, amelyet az Unió kapacitásfejlesztés céljából nyújtott az említett három országnak a határellenőrzés, a migráció és a menekültügy irányítása, a szervezett bűnözés elleni küzdelem, az igazságszolgáltatás és a felelősségteljes kormányzás területén. A támogatások döntő részét nemzetközi szervezeteken (az ENSZ ügynökségein, a Nemzetközi Migrációs Szervezeten, az Európa Tanácson stb.) keresztül nyújtották. 2007-ig a legtöbb támogatás finanszírozása a TACIS programból történt, azóta pedig az elsődleges forrás az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz. |
| --- | --- |

5.39.

Az ellenőrzés arra a támogatásra irányult, amelyet az Unió kapacitásfejlesztés céljából nyújtott az említett három országnak a határellenőrzés, a migráció és a menekültügy irányítása, a szervezett bűnözés elleni küzdelem, az igazságszolgáltatás és a felelősségteljes kormányzás területén. A támogatások döntő részét nemzetközi szervezeteken (az ENSZ ügynökségein, a Nemzetközi Migrációs Szervezeten, az Európa Tanácson stb.) keresztül nyújtották. 2007-ig a legtöbb támogatás finanszírozása a TACIS programból történt, azóta pedig az elsődleges forrás az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz.

| 5.40. | A 9/2008. sz. különjelentésben megfogalmazott számvevőszéki ajánlások igyekezték kezelni az egyes ellenőrzött projektekkel kapcsolatos konkrét hiányosságokat, valamint a tervezéssel és az együttműködési segítség ezen országokban történő megvalósításával kapcsolatos általános problémákat is érintettek. A Tanács (15) és a Parlament (16) az ajánlások mindegyikét teljes mértékben elfogadta. |
| --- | --- |

5.40.

A 9/2008. sz. különjelentésben megfogalmazott számvevőszéki ajánlások igyekezték kezelni az egyes ellenőrzött projektekkel kapcsolatos konkrét hiányosságokat, valamint a tervezéssel és az együttműködési segítség ezen országokban történő megvalósításával kapcsolatos általános problémákat is érintettek. A Tanács (15) és a Parlament (16) az ajánlások mindegyikét teljes mértékben elfogadta.

| 5.41. | 2009 októberében a Bizottság munkadokumentumot adott ki az Európai Parlamentnek a 9/2008. sz. különjelentésben megfogalmazott ajánlásokra is utaló 2007-es zárszámadási határozatának utóellenőrzéséről (17). |
| --- | --- |

5.41.

2009 októberében a Bizottság munkadokumentumot adott ki az Európai Parlamentnek a 9/2008. sz. különjelentésben megfogalmazott ajánlásokra is utaló 2007-es zárszámadási határozatának utóellenőrzéséről (17).

Az ajánlások hasznosulása

| 5.42. | A Bizottság bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy a chișinăui és a kijevi uniós külképviseletek szakpolitikai és operatív szinten támogatták az együttműködést az Európai Unió moldovai/ukrajnai határőrizeti segítségnyújtó missziója (EUBAM) és a FRONTEX között. |
| --- | --- |

5.42.

A Bizottság bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy a chișinăui és a kijevi uniós külképviseletek szakpolitikai és operatív szinten támogatták az együttműködést az Európai Unió moldovai/ukrajnai határőrizeti segítségnyújtó missziója (EUBAM) és a FRONTEX között.

| 5.42. | A Bizottság szeretné hangsúlyozni, hogy a Frontex és a kijevi uniós küldöttség, valamint az EUBAM között jó az együttműködés. |
| --- | --- |

5.42.

| 5.43. | A Bizottság jóváhagyta, hogy mielőtt további pénzösszegeket ítélnek oda az illegális migránsok és a menedékkérők központjai számára, meg kell bizonyosodni arról, hogy a kedvezményezett ország kormánya – a fenntarthatóság biztosítása érdekében – elkötelezi magát legalább a működési költségek fizetésére. Ugyanakkor egy friss eredményorientált monitoringjelentés (Result Oriented Monitoring, ROM) is kihangsúlyozta, hogy aggályok merülnek fel a partnerországok elégtelen mértékű társfinanszírozásával kapcsolatban. A Közös Értékelési Csoport megbízásából készített értékelő jelentés valóban megállapította, hogy az ukrán kormány által a migránsokat elszállásoló központok és az ideiglenes létesítmények működési és fenntartási költségeire elkülönített források nem voltak elegendőek. A civil társadalmi szervezetek a menekültek és a menedékkérők jogainak megsértésére hívták fel a figyelmet. A Bizottság válaszul, mielőtt további pénzösszegeket folyósított volna ennek a szakpolitikai területnek, arra kérte a kedvezményezett országot, hogy írásban erősítse meg: biztosítani fogja a támogatott infrastruktúra működési költségeit. |
| --- | --- |

5.43.

A Bizottság jóváhagyta, hogy mielőtt további pénzösszegeket ítélnek oda az illegális migránsok és a menedékkérők központjai számára, meg kell bizonyosodni arról, hogy a kedvezményezett ország kormánya – a fenntarthatóság biztosítása érdekében – elkötelezi magát legalább a működési költségek fizetésére. Ugyanakkor egy friss eredményorientált monitoringjelentés (Result Oriented Monitoring, ROM) is kihangsúlyozta, hogy aggályok merülnek fel a partnerországok elégtelen mértékű társfinanszírozásával kapcsolatban. A Közös Értékelési Csoport megbízásából készített értékelő jelentés valóban megállapította, hogy az ukrán kormány által a migránsokat elszállásoló központok és az ideiglenes létesítmények működési és fenntartási költségeire elkülönített források nem voltak elegendőek. A civil társadalmi szervezetek a menekültek és a menedékkérők jogainak megsértésére hívták fel a figyelmet. A Bizottság válaszul, mielőtt további pénzösszegeket folyósított volna ennek a szakpolitikai területnek, arra kérte a kedvezményezett országot, hogy írásban erősítse meg: biztosítani fogja a támogatott infrastruktúra működési költségeit.

| 5.43. | A pályázati felhívás kiírása előtt a kijevi uniós küldöttség megküldte az uniós források segítségével megépítendő infrastruktúra (víz, villamos energia, gáz stb.) folyó költségeire vonatkozó becslést a visszafogadási segítségnyújtási program kedvezményezettjeinek, azaz az ukrán belügyminisztériumnak és az ukrán határőrségnek. Az uniós küldöttség 2010 decemberében csak azután írta ki a felhívást, hogy mindkét kedvezményezett írásban megerősítette, hogy elő tudják teremteni az épületek, valamint a létesítmények működtetéséhez szükséges szolgáltatások és képzett személyzet fenntartásához szükséges összeget. |
| --- | --- |

5.43.

| 5.44. | Nem készült átfogó értékelés arról, hogy a három ország milyen előrelépéseket tett annak érdekében, hogy a projekttevékenységek az eredményes büntetőeljárások kérdése köré szerveződjenek és a büntetés-végrehajtási szervek között rendszeres információcserére kerüljön sor. |
| --- | --- |

5.44.

Nem készült átfogó értékelés arról, hogy a három ország milyen előrelépéseket tett annak érdekében, hogy a projekttevékenységek az eredményes büntetőeljárások kérdése köré szerveződjenek és a büntetés-végrehajtási szervek között rendszeres információcserére kerüljön sor.

| 5.44. | Az átfogó értékelés hiánya ellenére a Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az e területen tett lépéseket, és a tervek szerint 6 millió eurót fordít a 2010. évi költségvetési finanszírozású „határigazgatás-politikai támogatást” kísérő intézkedésekre. |
| --- | --- |

5.44.

| 5.45. | A Bizottság bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy Ukrajnában a civil társadalom aktívan részt kíván venni a korrupcióellenes politika kidolgozásában. A projektek hatékonyságát, eredményességét és fenntarthatóságát azonban nem értékelte. A civil társadalmi szervezetek által végrehajtott egyes projektek nem szerepeltek a ROM-mintában. |
| --- | --- |

5.45.

A Bizottság bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy Ukrajnában a civil társadalom aktívan részt kíván venni a korrupcióellenes politika kidolgozásában. A projektek hatékonyságát, eredményességét és fenntarthatóságát azonban nem értékelte. A civil társadalmi szervezetek által végrehajtott egyes projektek nem szerepeltek a ROM-mintában.

| 5.45. | A bizottsági eredményorientált monitoring – amely 5 szempont (relevancia, hatékonyság, eredményesség, hatás és fenntarthatóság) szerint értékeli a projekteket – célja nem az, hogy mintavétel alapján mérje a projektek minőségét, hanem hogy támogassa és javítsa a kiválasztott projektek minőségét. Az eredményorientált monitoring régióbeli működtetését a számvevőszéki ellenőrzés óta eltelt időben teljesen felülvizsgálták. |
| --- | --- |

5.45.

| 5.46. | Az ukrajnai és moldovai uniós külképviseletek szervezeti átalakítás során megnövelték az ilyen műveletek irányítását végző alkalmazottaik számát. A fehér-oroszországi külképviselet részben átvette a programirányítási feladatokat a kijevi képviselettől. A támogatások ellenőrzését és értékelését ennek ellenére nem végezték eredményesen a külképviseletek. |
| --- | --- |

5.46.

Az ukrajnai és moldovai uniós külképviseletek szervezeti átalakítás során megnövelték az ilyen műveletek irányítását végző alkalmazottaik számát. A fehér-oroszországi külképviselet részben átvette a programirányítási feladatokat a kijevi képviselettől. A támogatások ellenőrzését és értékelését ennek ellenére nem végezték eredményesen a külképviseletek.

| 5.47. | 2007 óta nőtt az ágazati költségvetési támogatás és a programokhoz nyújtott támogatás összege, míg a technikai segítségnyújtási projektek száma csökkent. Ahhoz, hogy ágazati költségvetési támogatás nyújtására kerülhessen sor, a közpénzkezelés rendszerének el kell érnie egy bizonyos szintet. Ha a közpénzkezelés rendszere nem elég szilárd – amint a közkiadások és pénzügyi elszámoltathatóság értékelése megállapította –, valamint pénzügyi válság és politikai bizonytalanság is jellemez egy adott környezetet, jelentős a kockázat, hogy a támogatás végrehajtása nem hatékony és eredményes módon zajlik majd (18). Ezeknek az országoknak az esetében mindezidáig egyetlen donor sem hagyott jóvá költségvetés-támogatást, habár egyes fejlesztési partnerek hitelek formájában támogatják a költségvetést. |
| --- | --- |

5.47.

2007 óta nőtt az ágazati költségvetési támogatás és a programokhoz nyújtott támogatás összege, míg a technikai segítségnyújtási projektek száma csökkent. Ahhoz, hogy ágazati költségvetési támogatás nyújtására kerülhessen sor, a közpénzkezelés rendszerének el kell érnie egy bizonyos szintet. Ha a közpénzkezelés rendszere nem elég szilárd – amint a közkiadások és pénzügyi elszámoltathatóság értékelése megállapította –, valamint pénzügyi válság és politikai bizonytalanság is jellemez egy adott környezetet, jelentős a kockázat, hogy a támogatás végrehajtása nem hatékony és eredményes módon zajlik majd (18). Ezeknek az országoknak az esetében mindezidáig egyetlen donor sem hagyott jóvá költségvetés-támogatást, habár egyes fejlesztési partnerek hitelek formájában támogatják a költségvetést.

| 5.47. | A Bizottság egyetért azzal, hogy az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) terén jelentősen nőtt az ágazati költségvetési támogatás szerepe. Bár a költségvetési támogatással együtt járnak bizonyos kockázatok, azzal az előnnyel jár, hogy az egész ágazat áttekinthetővé válik, és csak akkor fizetik ki a pénzösszegeket, ha az ágazat kézzelfogható eredményeket tud felmutatni. Ezenkívül az is előnye, hogy folyamatos ágazatpolitikai párbeszéd alakul ki a kormánnyal, és szükség esetén kiegészítő technikai segítségnyújtásra is sor kerül. |
| --- | --- |

5.47.

| 5.48. | A Bizottság nagyobb szigorral ellenőrzi azokat a nemzetközi szervezeteket, amelyekkel intézkedés-végrehajtási szerződést kötött. Szisztematikus értékelést vezetett be arra irányulóan, hogy ezek a szervezetek megfelelnek-e a nemzetközileg elfogadott számviteli, könyvvizsgálati, beszerzési és belsőkontroll-rendszerekkel kapcsolatos normáknak. A nemzetközi szervezetekkel kötött keretmegállapodások az egyes projektek szintjén rendszerint helyszíni felülvizsgálatokat írnak elő. A monitoring célú helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó útmutatókat azonban nem alkalmazzák eredményesen, és az éves ellenőrzési terv végrehajtása nem volt teljes körű. Ezenkívül továbbra is nagy a számos területet érintő, még le nem zárt projektek száma, noha a három külképviselet jelentős erőfeszítéseket tesz azok lezárására. |
| --- | --- |

5.48.

A Bizottság nagyobb szigorral ellenőrzi azokat a nemzetközi szervezeteket, amelyekkel intézkedés-végrehajtási szerződést kötött. Szisztematikus értékelést vezetett be arra irányulóan, hogy ezek a szervezetek megfelelnek-e a nemzetközileg elfogadott számviteli, könyvvizsgálati, beszerzési és belsőkontroll-rendszerekkel kapcsolatos normáknak. A nemzetközi szervezetekkel kötött keretmegállapodások az egyes projektek szintjén rendszerint helyszíni felülvizsgálatokat írnak elő. A monitoring célú helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó útmutatókat azonban nem alkalmazzák eredményesen, és az éves ellenőrzési terv végrehajtása nem volt teljes körű. Ezenkívül továbbra is nagy a számos területet érintő, még le nem zárt projektek száma, noha a három külképviselet jelentős erőfeszítéseket tesz azok lezárására.

| 5.48. | A helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó iránymutatás alkalmazása nem kötelező. Az ellenőrzési módszerek (beleértve a nemzetközi szervezeteknél való ellenőrző látogatások megtervezését) viszont kötelezőek, az ellenőrzési terv megvalósulását a küldöttségek és a központ szorosan ellenőrzi. |
| --- | --- |

5.48.

| 5.49. | Ami a donorok koordinációját illeti, bizonyítható, hogy az uniós külképviseletek együttműködnek az uniós tagállamokkal és más adományozókkal is. A kedvezményezett országokban végrehajtott közigazgatási reform, valamint a személyzet és a partnerek gyakori változása jelentősen rontja a donorok közötti együttműködés hatékonyságát, különösen Ukrajnában. |
| --- | --- |

5.49.

Ami a donorok koordinációját illeti, bizonyítható, hogy az uniós külképviseletek együttműködnek az uniós tagállamokkal és más adományozókkal is. A kedvezményezett országokban végrehajtott közigazgatási reform, valamint a személyzet és a partnerek gyakori változása jelentősen rontja a donorok közötti együttműködés hatékonyságát, különösen Ukrajnában.

| 5.50. | A Bizottság a kedvezményezett országok politikai, gazdasági és társadalmi helyzetét elemezve jobban előtérbe helyezte a partnerek prioritásait az Unió stratégiai dokumentumaiban. Ennek ellenére a politikai bizonytalanság, valamint az intézményi keretet, az alkalmazottakat és az eljárásokat érintő váratlan változások csökkentik a tervezett segítségnyújtási intézkedések hatékonyságát. A Bizottság az egyes programok célkitűzéseit kielégítőbben határozza meg, de a monitoring megkönnyítése és hasznos visszajelzés nyújtása érdekében még világosabb és mérhetőbb célokat és mutatókat, valamint végrehajtással kapcsolatos mérföldköveket kell meghatározni. |
| --- | --- |

5.50.

A Bizottság a kedvezményezett országok politikai, gazdasági és társadalmi helyzetét elemezve jobban előtérbe helyezte a partnerek prioritásait az Unió stratégiai dokumentumaiban. Ennek ellenére a politikai bizonytalanság, valamint az intézményi keretet, az alkalmazottakat és az eljárásokat érintő váratlan változások csökkentik a tervezett segítségnyújtási intézkedések hatékonyságát. A Bizottság az egyes programok célkitűzéseit kielégítőbben határozza meg, de a monitoring megkönnyítése és hasznos visszajelzés nyújtása érdekében még világosabb és mérhetőbb célokat és mutatókat, valamint végrehajtással kapcsolatos mérföldköveket kell meghatározni.

| 5.50. | A EuropeAid többéves ellenőrzési és értékelési tervek bevezetését tervezi, valamint erősíteni kívánja az ellenőrzési útmutató és jelentések szerepét, különösen a külső támogatások irányításáról szóló – a küldöttségek által évente kétszer benyújtott – jelentések 2011-es átalakítása, valamint az új program- és projektciklus-menedzsment iránymutatás révén. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51. | A Bizottság a tervezési dokumentumokban (azaz az országstratégiai dokumentumokban, a nemzeti indikatív programokban és az éves cselekvési tervekben) figyelembe veszi a tanulságokat. A hasonló támogatásokat nyújtó külképviseletek között azonban nem feltétlenül kerül rendszeresen sor tapasztalatcserére. A 2002 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, a Közös Értékelési Csoport megbízásából készített ukrajnai értékelő jelentés benyújtására csak 2010 decemberében – a 2011–2013-as nemzeti indikatív program jóváhagyását követően – került sor. |
| --- | --- |

5.51.

A Bizottság a tervezési dokumentumokban (azaz az országstratégiai dokumentumokban, a nemzeti indikatív programokban és az éves cselekvési tervekben) figyelembe veszi a tanulságokat. A hasonló támogatásokat nyújtó külképviseletek között azonban nem feltétlenül kerül rendszeresen sor tapasztalatcserére. A 2002 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, a Közös Értékelési Csoport megbízásából készített ukrajnai értékelő jelentés benyújtására csak 2010 decemberében – a 2011–2013-as nemzeti indikatív program jóváhagyását követően – került sor.

| 5.51. | A helyszíni értékelés következtetéseit és ajánlásait napi szinten alkalmazzák. A bevált módszerek és szerzett tapasztalatok cseréjének megkönnyítése érdekében a program- és projektciklus-kezelési platform részeként kifejlesztés alatt áll a projektértékeléseket tartalmazó és az EOM céljaira készülő adatbázis. Ez az adatbázis megkönnyíti majd a külső projektmonitoring, -értékelés és az eredmények tervezését, kezelését, olvasását és elemzését. |
| --- | --- |

5.51.

Következtetések

| 5.52. | A Bizottság elfogadta a Számvevőszék ajánlásait és bizonyíthatóan előrelépéseket tett azok megvalósítása terén. 2008-ban megnyílt a fehér-oroszországi uniós külképviselet, a moldovai és az ukrajnai uniós külképviseleteket pedig átszervezték annak érdekében, hogy kellő tapasztalattal rendelkezzenek a hatékony politikai párbeszéd, a civil társadalom a szakpolitika kialakításában történő szerepvállalása, illetve a támogatások fenntarthatóságának javítása terén. Az uniós külképviseletek egy politikai és közigazgatási szinten különösen bizonytalan helyzetben is elősegítették az együttműködést a tagállamok, az uniós ügynökségek és az egyéb donorok között. |
| --- | --- |

5.52.

A Bizottság elfogadta a Számvevőszék ajánlásait és bizonyíthatóan előrelépéseket tett azok megvalósítása terén. 2008-ban megnyílt a fehér-oroszországi uniós külképviselet, a moldovai és az ukrajnai uniós külképviseleteket pedig átszervezték annak érdekében, hogy kellő tapasztalattal rendelkezzenek a hatékony politikai párbeszéd, a civil társadalom a szakpolitika kialakításában történő szerepvállalása, illetve a támogatások fenntarthatóságának javítása terén. Az uniós külképviseletek egy politikai és közigazgatási szinten különösen bizonytalan helyzetben is elősegítették az együttműködést a tagállamok, az uniós ügynökségek és az egyéb donorok között.

| 5.52. | A Bizottság örömmel látja, hogy a Számvevőszék véleménye szerint jelentős előrelépést ért el. |
| --- | --- |

5.52.

| 5.53. | Mindazonáltal a Számvevőszék ajánlásai közül nem mindegyiket vezették be. Nem áll rendelkezésre olyan cselekvési terv, amelynek alapján monitorozni és koordinálni lehetne a három külképviselet erőfeszítéseit az ajánlások végrehajtása és a rendszeres tapasztalatcsere elősegítése terén. Az eredményes büntetőeljárások és a büntetés-végrehajtási szervek közötti rendszeres információcsere terén tett előrelépések teljeskörű értékelése mindezidáig nem készült el. További jelentős erőfeszítésre van szükség annak érdekében, hogy a tervezési dokumentumokba megfelelő teljesítménymutatók és stratégiai célkitűzések kerüljenek, amelyek lehetővé teszik a támogatások hatékony hatásvizsgálatát. Továbbá, az ágazati költségvetés-támogatás mint elsőrendű támogatási forma felé való határozott elmozdulás a jelenlegi előnytelen pénzügyi és közigazgatási helyzet miatt jelentős kockázatokkal jár. Mindezidáig egyetlen donor sem hagyott jóvá ezen országok esetében költségvetés-támogatást, habár egyes fejlesztési partnerek hitelek formájában támogatják a költségvetést. |
| --- | --- |

5.53.

Mindazonáltal a Számvevőszék ajánlásai közül nem mindegyiket vezették be. Nem áll rendelkezésre olyan cselekvési terv, amelynek alapján monitorozni és koordinálni lehetne a három külképviselet erőfeszítéseit az ajánlások végrehajtása és a rendszeres tapasztalatcsere elősegítése terén. Az eredményes büntetőeljárások és a büntetés-végrehajtási szervek közötti rendszeres információcsere terén tett előrelépések teljeskörű értékelése mindezidáig nem készült el. További jelentős erőfeszítésre van szükség annak érdekében, hogy a tervezési dokumentumokba megfelelő teljesítménymutatók és stratégiai célkitűzések kerüljenek, amelyek lehetővé teszik a támogatások hatékony hatásvizsgálatát. Továbbá, az ágazati költségvetés-támogatás mint elsőrendű támogatási forma felé való határozott elmozdulás a jelenlegi előnytelen pénzügyi és közigazgatási helyzet miatt jelentős kockázatokkal jár. Mindezidáig egyetlen donor sem hagyott jóvá ezen országok esetében költségvetés-támogatást, habár egyes fejlesztési partnerek hitelek formájában támogatják a költségvetést.

| 5.53. | Az ukrajnai és fehéroroszországi uniós küldöttség a Számvevőszék ajánlásainak megfelelően kockázati nyilvántartást vezet be, amely lehetővé teszi majd a projektvégrehajtás kockázati szintjeinek megfelelő értékelését.

  A kockázati nyilvántartás segítségével folyamatosan figyelhetők azok a fő kockázati tényezők, amelyek valószínűleg kihatnak a projektek sikerére.


  Regionális szemináriumok – többek között a belső monitorozási módszerek javításáról – rendezését tervezik a tapasztalatcsere intenzitásának növelése érdekében.


  Lásd az 5.43., 5.44., 5.45., 5.47., 5.48., 5.50. és 5.51. bekezdésre adott választ is. |
| --- | --- |

5.53.

A kockázati nyilvántartás segítségével folyamatosan figyelhetők azok a fő kockázati tényezők, amelyek valószínűleg kihatnak a projektek sikerére.

Regionális szemináriumok – többek között a belső monitorozási módszerek javításáról – rendezését tervezik a tapasztalatcsere intenzitásának növelése érdekében.

Lásd az 5.43., 5.44., 5.45., 5.47., 5.48., 5.50. és 5.51. bekezdésre adott választ is.

A 10/2008. SZ. KÜLÖNJELENTÉS (AZ EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁST FINANSZÍROZÓ KÖZÖSSÉGI FEJLESZTÉSI TÁMOGATÁSOK A SZUBSZAHARAI AFRIKA ORSZÁGAIBAN) ÉSZREVÉTELEINEK HASZNOSULÁSA

Bevezetés

| 5.54. | Az Európai Számvevőszék 2009-ben tette közzé 10/2008. sz. különjelentését, amelynek témája az egészségügyi ellátást finanszírozó közösségi fejlesztési támogatások a szubszaharai Afrika országaiban. Az ellenőrzés arra irányult, hogy az egészségügyre jelenleg elkülönített pénzügyi és emberi erőforrások tükrözik-e az Európai Bizottság erős politikai elkötelezettségét ezen a területen. Az ellenőrzés annak vizsgálatára is kitért, hogy a Bizottság mennyire eredményesen alkalmazta a különféle rendelkezésére álló eszközöket – nevezetesen az általános és az ágazati költségvetés-támogatást, a projekteket és az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelem globális alapját (Globális Alap) – az egészségügy támogatására. |
| --- | --- |

5.54.

Az Európai Számvevőszék 2009-ben tette közzé 10/2008. sz. különjelentését, amelynek témája az egészségügyi ellátást finanszírozó közösségi fejlesztési támogatások a szubszaharai Afrika országaiban. Az ellenőrzés arra irányult, hogy az egészségügyre jelenleg elkülönített pénzügyi és emberi erőforrások tükrözik-e az Európai Bizottság erős politikai elkötelezettségét ezen a területen. Az ellenőrzés annak vizsgálatára is kitért, hogy a Bizottság mennyire eredményesen alkalmazta a különféle rendelkezésére álló eszközöket – nevezetesen az általános és az ágazati költségvetés-támogatást, a projekteket és az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelem globális alapját (Globális Alap) – az egészségügy támogatására.

| 5.55. | A 10/2008. sz. különjelentésében a Számvevőszék számos ajánlást fogalmazott meg a Bizottság részére. Ezek némelyike a források elosztására és fontossági sorrendbe állítására vonatkozik. E tekintetben a Számvevőszék azt javasolta a Bizottságnak, hogy – ahhoz, hogy eleget tehessen egészségügyi szakpolitikai kötelezettségvállalásainak – vizsgálja felül a finanszírozási egyensúlyt, illetve fontolja meg az egészségügyi ágazati támogatás növelését. A Bizottság továbbá az egészségügyi politika végrehajtása érdekében biztosítsa a megfelelő szakértelmet az egészségügy területén. |
| --- | --- |

5.55.

A 10/2008. sz. különjelentésében a Számvevőszék számos ajánlást fogalmazott meg a Bizottság részére. Ezek némelyike a források elosztására és fontossági sorrendbe állítására vonatkozik. E tekintetben a Számvevőszék azt javasolta a Bizottságnak, hogy – ahhoz, hogy eleget tehessen egészségügyi szakpolitikai kötelezettségvállalásainak – vizsgálja felül a finanszírozási egyensúlyt, illetve fontolja meg az egészségügyi ágazati támogatás növelését. A Bizottság továbbá az egészségügyi politika végrehajtása érdekében biztosítsa a megfelelő szakértelmet az egészségügy területén.

| 5.56. | A jelentés egyéb ajánlásai a támogatási eszközök irányításának és eredményességének javítására összpontosítanak. A Számvevőszék többek között azt javasolta a Bizottságnak, hogy fokozottabban vegye igénybe az ágazati költségvetés-támogatás eszközét, és erősítse az általános költségvetés-támogatás ágazati dimenzióját. A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottságnak ezenkívül szorosabban kell együttműködnie a Globális Alappal, és annak beavatkozásait az országok szintjén kell támogatnia és monitoroznia. Továbbá a projektalapú megközelítést szélesebb körben kell alkalmazni, és útmutatást kell nyújtani a rendelkezésre álló eszközök egymást kiegészítő, legoptimálisabb alkalmazásáról. Végül, a Bizottság azt a javaslatot kapta, hogy az eszközök megválasztásakor fordítson nagyobb figyelmet az adott ország helyzetére, és a támogatásokat szorosabban igazítsa az ágazati szintű megközelítésekhez. |
| --- | --- |

5.56.

A jelentés egyéb ajánlásai a támogatási eszközök irányításának és eredményességének javítására összpontosítanak. A Számvevőszék többek között azt javasolta a Bizottságnak, hogy fokozottabban vegye igénybe az ágazati költségvetés-támogatás eszközét, és erősítse az általános költségvetés-támogatás ágazati dimenzióját. A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottságnak ezenkívül szorosabban kell együttműködnie a Globális Alappal, és annak beavatkozásait az országok szintjén kell támogatnia és monitoroznia. Továbbá a projektalapú megközelítést szélesebb körben kell alkalmazni, és útmutatást kell nyújtani a rendelkezésre álló eszközök egymást kiegészítő, legoptimálisabb alkalmazásáról. Végül, a Bizottság azt a javaslatot kapta, hogy az eszközök megválasztásakor fordítson nagyobb figyelmet az adott ország helyzetére, és a támogatásokat szorosabban igazítsa az ágazati szintű megközelítésekhez.

| 5.56. | A Bizottság elfogadta a szubszaharai Afrika országainak egészségügyi ellátásáról szóló különjelentéssel kapcsolatos számvevőszéki ajánlásokat. |
| --- | --- |

5.56.

| 5.57. | A jelentésben megfogalmazott ajánlásokat üdvözölte az Európai Unió Tanácsa (19) és az Európai Parlament (20), és összességében a Bizottság is elfogadta azokat. |
| --- | --- |

5.57.

A jelentésben megfogalmazott ajánlásokat üdvözölte az Európai Unió Tanácsa (19) és az Európai Parlament (20), és összességében a Bizottság is elfogadta azokat.

Az ajánlások hasznosulása

Ajánlások az erőforrások elosztásával és rangsorolásával kapcsolatban

| 5.58. | A 10. EFA félidős felülvizsgálata részeként a Bizottság a millenniumi fejlesztési célok Millennium Development Goal, MDG) kezdeményezés révén lépéseket tett az egészségügy finanszírozásának növelésére. A 2010 szeptemberében indult kezdeményezés rendelkezésére álló teljes keretösszeg egymilliárd euro. A kezdeményezés elismeri, hogy számos szubszaharai ország erőfeszítése igen csekély ahhoz, hogy elérhető legyen a három egészségüggyel kapcsolatos millenniumi fejlesztési cél közül legalább kettő, nevezetesen a 4. cél (a gyermekhalandóság csökkentése) és az 5. cél (az anyák egészségügyi ellátásának javítása), valamint két további kulcsfontosságú millenniumi fejlesztési cél (21). Az azonban továbbra sem világos, hogy az MDG-kezdeményezés forrásait ténylegesen hogyan különítik majd el az egészségügyre. |
| --- | --- |

5.58.

A 10. EFA félidős felülvizsgálata részeként a Bizottság a millenniumi fejlesztési célok Millennium Development Goal, MDG) kezdeményezés révén lépéseket tett az egészségügy finanszírozásának növelésére. A 2010 szeptemberében indult kezdeményezés rendelkezésére álló teljes keretösszeg egymilliárd euro. A kezdeményezés elismeri, hogy számos szubszaharai ország erőfeszítése igen csekély ahhoz, hogy elérhető legyen a három egészségüggyel kapcsolatos millenniumi fejlesztési cél közül legalább kettő, nevezetesen a 4. cél (a gyermekhalandóság csökkentése) és az 5. cél (az anyák egészségügyi ellátásának javítása), valamint két további kulcsfontosságú millenniumi fejlesztési cél (21). Az azonban továbbra sem világos, hogy az MDG-kezdeményezés forrásait ténylegesen hogyan különítik majd el az egészségügyre.

| 5.58. | Tekintettel arra, hogy a millenniumi fejlesztési célok kezdeményezés keretében (amelynek határideje 2011. június) magas az egészségügyi javaslatok aránya – projektjavaslatában a 43 ország közül 20 (azaz 47 %) az egészségügyi kérdésekre koncentrált –, valószínű, hogy a rendelkezésre álló finanszírozás elosztásakor is fontos szerepet játszik majd az egészségügy. |
| --- | --- |

5.58.

| 5.59. | 2010-ben a Bizottság a tagállamokkal karöltve szakpolitikai közleményt adott ki az Európai Uniónak a globális egészségügy terén betöltött szerepéről (22), amely az uniós szakpolitika központi témájaként az egészségügyi rendszereknek nyújtott támogatást emelte ki. A szakpolitika végrehajtásához és megfelelő pénzösszeg biztosításához azonban továbbra is szükség van egy cselekvési program létrehozására. |
| --- | --- |

5.59.

2010-ben a Bizottság a tagállamokkal karöltve szakpolitikai közleményt adott ki az Európai Uniónak a globális egészségügy terén betöltött szerepéről (22), amely az uniós szakpolitika központi témájaként az egészségügyi rendszereknek nyújtott támogatást emelte ki. A szakpolitika végrehajtásához és megfelelő pénzösszeg biztosításához azonban továbbra is szükség van egy cselekvési program létrehozására.

| 5.59. | A 2010-ben kibocsátott, „Az Unió szerepe a globális egészségügy terén” című közlemény célja, hogy javítsa a Bizottság és a tagállamok által a fejlődő országokban támogatott egészségügyi fellépések koordinációját, egymást kiegészítő jellegét és eredményességét. A közlemény végrehajtásával és eredményeinek megfigyelésével a Bizottság szolgálatközi csoportot bízott meg. 2011-ben globális egészségügyi cselekvési tervet dolgoztak ki. |
| --- | --- |

5.59.

| 5.60. | A Bizottság a Globális Alap feladatául megjelölt három konkrét betegség kezeléséhez továbbra is jelentős éves hozzájárulást (a 2008–2010 közötti időszakban 300 millió eurót) nyújtott az alapnak. A Globális Alap törekvése, hogy kiemeltebben kezelje az egészségügyi rendszereknek nyújtott támogatást, és a Bizottság – az általa követett politika révén – arra ösztönözte a Globális Alapot, hogy további lépéseket tegyen ebbe az irányba. A becslések szerint összességében a rendelkezésre álló pénzeszközök közel 15 %-át költötték az egészségügyi rendszerek megszilárdítására, és ez az arány a jövőben várhatólag tovább növekedik majd. Mindazonáltal azt is el kell ismerni, hogy feladataiból és felépítéséből adódóan a Globális Alap csak bizonyos határon belül tud közvetlenül hozzájárulni az egészségügyi rendszerek megszilárdításához. |
| --- | --- |

5.60.

A Bizottság a Globális Alap feladatául megjelölt három konkrét betegség kezeléséhez továbbra is jelentős éves hozzájárulást (a 2008–2010 közötti időszakban 300 millió eurót) nyújtott az alapnak. A Globális Alap törekvése, hogy kiemeltebben kezelje az egészségügyi rendszereknek nyújtott támogatást, és a Bizottság – az általa követett politika révén – arra ösztönözte a Globális Alapot, hogy további lépéseket tegyen ebbe az irányba. A becslések szerint összességében a rendelkezésre álló pénzeszközök közel 15 %-át költötték az egészségügyi rendszerek megszilárdítására, és ez az arány a jövőben várhatólag tovább növekedik majd. Mindazonáltal azt is el kell ismerni, hogy feladataiból és felépítéséből adódóan a Globális Alap csak bizonyos határon belül tud közvetlenül hozzájárulni az egészségügyi rendszerek megszilárdításához.

| 5.61. | A Bizottság további tagállami nemzeti szakértők felvétele révén megnövelte a központi részlegekben dolgozó, egészségüggyel foglalkozó alkalmazottainak a számát. A külképviseletek szintjén azonban továbbra is komoly problémák vannak az egészségügyi szakértelem terén. Egy 2009-es ilyen témájú bizottsági felmérés szerint azokban az országokban, ahol az egészségügyet az EFA-támogatások odaítélése során kiemelt ágazatként kezelték, a külképviseletek bizonyos szinten általában rendelkeztek belső egészségügyi szakértőkkel, más országokban azonban ez nem így volt, még akkor sem, ha esetleg a Bizottság jelentős támogatásokat folyósított az egészségügyre vonatkozóan. Így például a Bizottság általában nem küldött egészségügyi szakértőket az új „millenniumi fejlesztési célokról” szóló szerződés 2007-ben indított költségvetés-támogatási programjainak végrehajtásához (23). A Bizottság mindeddig csak csekély előrelépést tett ennek az ajánlásnak a gyakorlatba ültetése terén: a külképviseletek munkájának segítésében inkább a tagállami egészségügyi szakértőkre támaszkodott, noha az országok szintjén elmélyítette az együttműködést a Egészségügyi Világszervezettel (WHO). A több külképviselet munkáját segítő regionális egészségügyi tanácsadói álláshelyek létrehozásának lehetősége jelenleg még vita tárgyát képezi. A Bizottság általánosan jellemző korlátozott kapacitása a külképviseletek szintjén azért is problémát okoz, mivel az MDG-kezdeményezés éppen mostanában ismerte el, hogy a 4. és az 5. MDG elérése előtt álló akadályok megfelelőbb azonosítása és legyőzése érdekében szükség van az egészségügyi szakpolitikával kapcsolatos párbeszéd elmélyítésére. |
| --- | --- |

5.61.

A Bizottság további tagállami nemzeti szakértők felvétele révén megnövelte a központi részlegekben dolgozó, egészségüggyel foglalkozó alkalmazottainak a számát. A külképviseletek szintjén azonban továbbra is komoly problémák vannak az egészségügyi szakértelem terén. Egy 2009-es ilyen témájú bizottsági felmérés szerint azokban az országokban, ahol az egészségügyet az EFA-támogatások odaítélése során kiemelt ágazatként kezelték, a külképviseletek bizonyos szinten általában rendelkeztek belső egészségügyi szakértőkkel, más országokban azonban ez nem így volt, még akkor sem, ha esetleg a Bizottság jelentős támogatásokat folyósított az egészségügyre vonatkozóan. Így például a Bizottság általában nem küldött egészségügyi szakértőket az új „millenniumi fejlesztési célokról” szóló szerződés 2007-ben indított költségvetés-támogatási programjainak végrehajtásához (23). A Bizottság mindeddig csak csekély előrelépést tett ennek az ajánlásnak a gyakorlatba ültetése terén: a külképviseletek munkájának segítésében inkább a tagállami egészségügyi szakértőkre támaszkodott, noha az országok szintjén elmélyítette az együttműködést a Egészségügyi Világszervezettel (WHO). A több külképviselet munkáját segítő regionális egészségügyi tanácsadói álláshelyek létrehozásának lehetősége jelenleg még vita tárgyát képezi. A Bizottság általánosan jellemző korlátozott kapacitása a külképviseletek szintjén azért is problémát okoz, mivel az MDG-kezdeményezés éppen mostanában ismerte el, hogy a 4. és az 5. MDG elérése előtt álló akadályok megfelelőbb azonosítása és legyőzése érdekében szükség van az egészségügyi szakpolitikával kapcsolatos párbeszéd elmélyítésére.

| 5.61. | Az általános költségvetési támogatás esetében alapvető a rendszeres politikai párbeszéd, amihez elengedhetetlen a képzett személyzet helyszíni részvétele. Jelenleg azonban nem jut minden küldöttségre kellő mennyiségű szakértő.

  A központ a küldöttségeknek az „Oktatás, Egészségügy, Kutatás és Kultúra” egységen keresztül biztosít tapasztalt szakértőket, akik operatív útmutatást nyújtanak és végrehajtási stratégiákat (többek között képzéseket) dolgoznak ki. A központ garantálja a minőségi rendszerek és eszközök alkalmazását az ágazat programjainak kidolgozása és végrehajtása során. A tapasztalat-megosztás érdekében kialakulóban lévő tematikus hálózatok révén kötik össze a központ tematikus és földrajzi igazgatóságait a küldöttségekkel.


  A regionális egészségügyi, illetve egyéb ágazati fókuszpontokra vonatkozóan még elemzik a szükségleteket, valamint az előnyöket és hátrányokat. Az elemzésnél figyelembe veszik a küldöttségek éppen folyamatban lévő munkateher-értékelésének eredményeit is, valamint a költségvetési korlátokat és a bizottsági létszámstopot. |
| --- | --- |

5.61.

A központ a küldöttségeknek az „Oktatás, Egészségügy, Kutatás és Kultúra” egységen keresztül biztosít tapasztalt szakértőket, akik operatív útmutatást nyújtanak és végrehajtási stratégiákat (többek között képzéseket) dolgoznak ki. A központ garantálja a minőségi rendszerek és eszközök alkalmazását az ágazat programjainak kidolgozása és végrehajtása során. A tapasztalat-megosztás érdekében kialakulóban lévő tematikus hálózatok révén kötik össze a központ tematikus és földrajzi igazgatóságait a küldöttségekkel.

A regionális egészségügyi, illetve egyéb ágazati fókuszpontokra vonatkozóan még elemzik a szükségleteket, valamint az előnyöket és hátrányokat. Az elemzésnél figyelembe veszik a küldöttségek éppen folyamatban lévő munkateher-értékelésének eredményeit is, valamint a költségvetési korlátokat és a bizottsági létszámstopot.

Ajánlások az eszközök irányításával és eredményességével kapcsolatban

| 5.62. | A Bizottság két olyan ágazati költségvetés-támogatási programot irányít, amelyeket a szubszaharai Afrikában az EFA finanszíroz, noha folynak tárgyalások annak lehetőségéről, hogy az MDG-kezdeményezés egészségügyi támogatásra rendelkezésre álló forrásainak egy részét ágazati költségvetés-támogatás formájában hajtsák végre. A Bizottságnál jelenleg folyik az általános költségvetés-támogatással kapcsolatos megközelítés felülvizsgálata, és ezen belül azt is megvitatják, hogy ez az eszköz milyen szerepet játszik az egészségügyben. Erről a témáról zöld könyv is készült (24). |
| --- | --- |

5.62.

A Bizottság két olyan ágazati költségvetés-támogatási programot irányít, amelyeket a szubszaharai Afrikában az EFA finanszíroz, noha folynak tárgyalások annak lehetőségéről, hogy az MDG-kezdeményezés egészségügyi támogatásra rendelkezésre álló forrásainak egy részét ágazati költségvetés-támogatás formájában hajtsák végre. A Bizottságnál jelenleg folyik az általános költségvetés-támogatással kapcsolatos megközelítés felülvizsgálata, és ezen belül azt is megvitatják, hogy ez az eszköz milyen szerepet játszik az egészségügyben. Erről a témáról zöld könyv is készült (24).

| 5.62. | A Bizottságnak tiszteletben kell tartania a kedvezményezett országok azon jogát, hogy ők válasszák ki a kiemelt programozási ágazatokat (jelenleg 7 EFA-kedvezményezett szubszaharai ország esetében kiemelt ágazat az egészségügy). Ezenfelül a költségvetési támogatás egyértelmű jogosultsági szempontokon alapul. Így jelenleg a lehető legtöbb országban az egészségügyi költségvetéshez nyújtandó támogatást választották. Ezenfelül a millenniumi fejlesztési célok kezdeményezés keretében további három, egészségügyi költségvetéshez nyújtandó támogatásra irányuló kérelmet kapott a Bizottság (olyan országoktól, amelyeknél az egészségügy nem kiemelt ágazat). |
| --- | --- |

5.62.

| 5.63. | A Bizottság 2009-ben útmutatót adott ki a külképviseleteknek a Globális Alappal való együttműködésről. Az útmutató célja a Globális Alapnak nyújtott bizottsági támogatás eredményesebbé tétele volt, és ezt úgy kívánták elérni, hogy a külképviseletek intenzívebben részt vesznek a Globális Alap mechanizmusaiban, illetve hogy javul a külképviseletek által a Bizottság központi részlegeinek küldött beszámolók minősége. |
| --- | --- |

5.63.

A Bizottság 2009-ben útmutatót adott ki a külképviseleteknek a Globális Alappal való együttműködésről. Az útmutató célja a Globális Alapnak nyújtott bizottsági támogatás eredményesebbé tétele volt, és ezt úgy kívánták elérni, hogy a külképviseletek intenzívebben részt vesznek a Globális Alap mechanizmusaiban, illetve hogy javul a külképviseletek által a Bizottság központi részlegeinek küldött beszámolók minősége.

| 5.64. | Az új egészségügyi ágazati támogatások jelentős része továbbra is projekteken keresztül zajlik. A Bizottságnak azonban arról is útmutatást kell még kidolgoznia, hogy hogyan lehet a projekteket a lehető leghasznosabban alkalmazni az egyéb segítségnyújtási eszközök támogatására. A Bizottság több gyakorlati útmutatót is kiadott az egészségüggyel kapcsolatos témákban (lásd pl.: 5.63. bekezdés), azonban az egészségügyi ágazati fejlesztési segítségnyújtásról átfogó iránymutatásokat mindeddig nem dolgozott ki. |
| --- | --- |

5.64.

Az új egészségügyi ágazati támogatások jelentős része továbbra is projekteken keresztül zajlik. A Bizottságnak azonban arról is útmutatást kell még kidolgoznia, hogy hogyan lehet a projekteket a lehető leghasznosabban alkalmazni az egyéb segítségnyújtási eszközök támogatására. A Bizottság több gyakorlati útmutatót is kiadott az egészségüggyel kapcsolatos témákban (lásd pl.: 5.63. bekezdés), azonban az egészségügyi ágazati fejlesztési segítségnyújtásról átfogó iránymutatásokat mindeddig nem dolgozott ki.

| 5.64. | A EuropeAid jelenleg iránymutatást készít a program- és projektciklus-kezelésre vonatkozóan; ez hangsúlyt helyez majd a jobb háttérelemzésre. Ezzel összefüggésben, valamint a világ egészségügyi helyzetéről szóló 2010. májusi tanácsi következtetésekre válaszul a Bizottság és a tagállamok megkezdték az egészségügyi ágazat uniós fejlesztési támogatására vonatkozó harmonizált és átfogó iránymutatások kidolgozását. |
| --- | --- |

5.64.

| 5.65. | A nemzetközi közösség által – és a Bizottság közreműködésével – kidolgozott egyik fontos eszköz a nemzeti stratégiák közös értékelésének módszere (Joint Assessment of National Strategies, JANS). Ennek célja, hogy közös alapot biztosítson a nemzeti egészségügyi stratégiák értékeléséhez, és lehetővé tegye az egész ágazatra kiterjedő módszerek szélesebb körű alkalmazását, valamint a donorok által nyújtott támogatások nemzeti rendszerekhez való igazítását. |
| --- | --- |

5.65.

A nemzetközi közösség által – és a Bizottság közreműködésével – kidolgozott egyik fontos eszköz a nemzeti stratégiák közös értékelésének módszere (Joint Assessment of National Strategies, JANS). Ennek célja, hogy közös alapot biztosítson a nemzeti egészségügyi stratégiák értékeléséhez, és lehetővé tegye az egész ágazatra kiterjedő módszerek szélesebb körű alkalmazását, valamint a donorok által nyújtott támogatások nemzeti rendszerekhez való igazítását.

Következtetések

| 5.66. | Összességében a Bizottság jelentős előrehaladást könyvelhet el a Számvevőszék ajánlásainak megvalósításában. Az MDG-kezdeményezés révén, a 10. EFA félidős értékelése keretében, jelentős új forrásokat bocsát rendelkezésre az egészségügyet érintő millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében. Központi részt vállalt az Európai Uniónak a globális egészségügy terén betöltött szerepével kapcsolatos új szakpolitika létrehozásában, amely az egészségügyi rendszereknek nyújtott támogatás jelentőségére helyezte a hangsúlyt. A Bizottság továbbra is lényeges támogatást nyújtott a Globális Alapnak, de arra ösztönözte az Alapot, hogy kiemeltebb figyelmet fordítson az egészségügyi rendszerekre. A Bizottság emellett lépéseket tett annak érdekében, hogy növelje a Globális Alapnak nyújtott támogatás eredményességét. |
| --- | --- |

5.66.

Összességében a Bizottság jelentős előrehaladást könyvelhet el a Számvevőszék ajánlásainak megvalósításában. Az MDG-kezdeményezés révén, a 10. EFA félidős értékelése keretében, jelentős új forrásokat bocsát rendelkezésre az egészségügyet érintő millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében. Központi részt vállalt az Európai Uniónak a globális egészségügy terén betöltött szerepével kapcsolatos új szakpolitika létrehozásában, amely az egészségügyi rendszereknek nyújtott támogatás jelentőségére helyezte a hangsúlyt. A Bizottság továbbra is lényeges támogatást nyújtott a Globális Alapnak, de arra ösztönözte az Alapot, hogy kiemeltebb figyelmet fordítson az egészségügyi rendszerekre. A Bizottság emellett lépéseket tett annak érdekében, hogy növelje a Globális Alapnak nyújtott támogatás eredményességét.

| 5.66. | A Bizottság örömmel veszi, hogy a Számvevőszék elismerte a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos egészségügyi kezdeményezésekben mutatkozó jelentős eredményeket. |
| --- | --- |

5.66.

| 5.67. | Mindazonáltal néhány kulcsfontosságú területre az eddiginél nagyobb figyelmet kell fordítani. A Bizottságnak működőképessé kell tennie az új uniós globális egészségügyi szakpolitikát, és ehhez létre kell hoznia egy, az elkövetkező EFA-támogatások programozásához is alkalmazandó cselekvési programot. Továbbá a Bizottság külképviseletei számára jelenleg még nem áll rendelkezésre elegendő egészségügyi szakember ahhoz, hogy elmélyültebb párbeszéd alakulhasson ki az egészségüggyel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokról, és nagyobb figyelem övezze azokat. 2015 közeledtével a szubszaharai Afrikában ezek teljesítése még mindig elmarad a kívánt értékektől. A Bizottságnak folytatnia kell az egészségügyben az ágazati költségvetési támogatás intenzívebb alkalmazásának előmozdítását, és részletesebben meg kell határoznia, hogy az általános költségvetési támogatási programok milyen szerepet vállaljanak az egészségügy támogatásában. Az egészségügyben alkalmazandó támogatási eszközök közötti választásra és azok koherenciájára vonatkozó útmutatókkal kapcsolatos munkát szintén le kell zárni. |
| --- | --- |

5.67.

Mindazonáltal néhány kulcsfontosságú területre az eddiginél nagyobb figyelmet kell fordítani. A Bizottságnak működőképessé kell tennie az új uniós globális egészségügyi szakpolitikát, és ehhez létre kell hoznia egy, az elkövetkező EFA-támogatások programozásához is alkalmazandó cselekvési programot. Továbbá a Bizottság külképviseletei számára jelenleg még nem áll rendelkezésre elegendő egészségügyi szakember ahhoz, hogy elmélyültebb párbeszéd alakulhasson ki az egészségüggyel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokról, és nagyobb figyelem övezze azokat. 2015 közeledtével a szubszaharai Afrikában ezek teljesítése még mindig elmarad a kívánt értékektől. A Bizottságnak folytatnia kell az egészségügyben az ágazati költségvetési támogatás intenzívebb alkalmazásának előmozdítását, és részletesebben meg kell határoznia, hogy az általános költségvetési támogatási programok milyen szerepet vállaljanak az egészségügy támogatásában. Az egészségügyben alkalmazandó támogatási eszközök közötti választásra és azok koherenciájára vonatkozó útmutatókkal kapcsolatos munkát szintén le kell zárni.

| 5.67. | A Bizottság köteles egyidejűleg tiszteletben tartani a költségvetési támogatás jogosultsági szempontjait, valamint a kiemelt ágazatok egyeztetett programozását (ideértve a segélyhatékonyság elvét és a donorok közti munkamegosztás elvét).

  A Bizottság:







  — | 2011-re cselekvési tervet dolgozott ki az uniós globális egészségügyi politika végrehajtása érdekében, |
| --- | --- | --- |

5.67.

A Bizottság:

—

2011-re cselekvési tervet dolgozott ki az uniós globális egészségügyi politika végrehajtása érdekében,

| — | kötelezettséget vállalt, hogy középtávon feltérképezi a küldöttségek HR-szakértelmét, |
| --- | --- |

—

kötelezettséget vállalt, hogy középtávon feltérképezi a küldöttségek HR-szakértelmét,

| — | megkezdte a költségvetési támogatási iránymutatás alapos felülvizsgálatát, |
| --- | --- |

—

megkezdte a költségvetési támogatási iránymutatás alapos felülvizsgálatát,

| — | megkezdte a program- és projektciklus-kezelésre vonatkozó új EuropeAid-iránymutatás kidolgozását, amely többek között arra összpontosít, hogy segítse az operatív személyzetet a támogatási mechanizmusok közötti optimális választásban, |
| --- | --- |

—

megkezdte a program- és projektciklus-kezelésre vonatkozó új EuropeAid-iránymutatás kidolgozását, amely többek között arra összpontosít, hogy segítse az operatív személyzetet a támogatási mechanizmusok közötti optimális választásban,

| — | a világ egészségügyi helyzetéről szóló 2010. májusi tanácsi következtetésekre válaszul a tagállamokkal közösen megkezdte az egészségügyi ágazat uniós fejlesztési támogatására vonatkozó harmonizált és átfogó iránymutatások kidolgozását. |
| --- | --- |

—

a világ egészségügyi helyzetéről szóló 2010. májusi tanácsi következtetésekre válaszul a tagállamokkal közösen megkezdte az egészségügyi ágazat uniós fejlesztési támogatására vonatkozó harmonizált és átfogó iránymutatások kidolgozását.

---

(1)  Az Általános Fejlesztési Alapokból nyújtott támogatásokról különjelentés készül, azokat ugyanis nem az általános költségvetés finanszírozza.

(2)  2011. január 1-jétől a EuropeAid és a Fejlesztési Főigazgatóság (DG DEV) EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság néven (DG DEVCO) egyesült.

(3)  2011. január 1-jétől a Külkapcsolati Főigazgatóság megszűnt és nagyrészt az Európai Külügyi Szolgálatba (EKSZ) integrálódott. Emellett új szervezeti egység is létrejött, amelynek feladata a külpolitikai eszközök (FPI) irányítása.

(4)  A Phare volt a közép- és kelet-európai országokra vonatkozó előcsatlakozási stratégia legfőbb pénzügyi eszköze. A Cards program jelentése: Közösségi támogatás újjáépítési fejlesztéshez és stabilizációhoz a Balkánon.

(5)  1257/96/EK tanácsi rendelet (HL L 163., 1996.7.2., 1. o.).

(6)  Az európai polgári védelem célja, hogy támogassa a tagállamok, az EFTA, a tagjelölt országok és harmadik országok törekvéseit a természeti és ember által előidézett katasztrófákra, terrorcselekményekre, valamint technológiai, radiológiai és környezeti balesetekre vonatkozó reagálási, felkészültségi és megelőző intézkedések tekintetében.

(7)  Az elszámolási eljárások során a kiigazító intézkedések utóellenőrzésére, valamint az utólagos kontrollok megvalósulásának vizsgálatára kerül sor.

(8)  A Számvevőszék reprezentatív statisztikai minta alapján becsüli meg a hibaarányt. Az itt feltüntetett szám a legjobb becslés („maximum likelihood becslés”, MLE) eredménye. A Számvevőszék 95 %-os konfidenciaszinttel állítja, hogy az alapsokaságban a hibaarány 0,1 % és 3,3 % (alsó és felső hibahatár) között van.

(9)  Az egyik olyan beszerzés, melyben hibát találtak, a volt Európai Újjáépítési Ügynökségnél fordult elő.

(10)  Minden továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő (központi igazgatók és külképviselet-vezetők) éves megbízhatósági stratégiákat határoz meg, illetve tervez meg, és a központilag kezelt szerződésekre vonatkozóan kidolgozzák az utólagos kontrollok koncepcióját.

(11)  Útmutatók létrehozása a decentralizált irányításban az irányítási jogkör átruházásához szükséges akkreditációs folyamathoz; ellenőrzési listák összeállítása a kifizetések és záró nyilatkozatok helyességének biztosításához, valamint a záróelszámolás koncepciójának kidolgozása.

(12)  A hibás beszerzések közül egy a volt Európai Újjáépítési Ügynökségnél fordult elő.

(13)  A 35 vizsgált tranzakciókból 17-et (49 %) érintett kódolási hiba a CRIS-rendszerben. A leggyakoribb hibák a végrehajtási időpont hiányos vagy pontatlan kódolásához és a kifizetéstípusok rossz besorolásához kapcsolódtak.

(14)  Lásd: 5.13–5.16. bekezdés.

(15)  Az Európai Unió Tanácsa, Tervezet – A Tanács 2009. február 26-i következtetései (6932/09).

(16)  Európai Parlament, az Európai Parlament 2009. április 23-i állásfoglalása a határozat szerves részét képező, az Európai Unió 2007-es pénzügyi évre szóló általános költségvetése végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló észrevételekkel, III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek. P6_TA(2009)0289.

(17)  Európai Bizottság, SEC(2009) 1427 végleges, 2009. október 16., a 2007-es zárszámadási határozat utóellenőrzéséről szóló, az Európai Parlamentnek küldött bizottsági jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum.

(18)  Lásd: 11/2010. sz. különjelentés: „Az általános költségvetési támogatás bizottsági irányítása az AKCS-, latin-amerikai és ázsiai országokban”.

(19)  A Tanács 2009. április 23-i következtetései a 10/2008. sz. különjelentésről, amelynek témája az egészségügyi ellátást finanszírozó közösségi fejlesztési támogatások a szubszaharai Afrika országaiban (a Bizottság válaszaival együtt).

(20)  Az Európai Parlament 2009. március 12-i állásfoglalása a szubszaharai Afrika országaiban az egészségügyi ellátást finanszírozó közösségi fejlesztési támogatásokkal kapcsolatos megközelítésről. (P6_TA-PROV(2009) 138).

(21)  MDG 1c) – az éhező emberek számának felére csökkentése; MDG 7c) – azon személyek arányának felére csökkentése, akik nem rendelkeznek a biztonságos ivóvízhez és alapvető higiéniához való fenntartható hozzáféréssel.

(22)  COM(2010) 128 végleges. Brüsszel, 2010. március 31.

(23)  A Bizottság nyolc országra vonatkozóan megközelítőleg 1 500 millió eurót különített el a millenniumi fejlesztési célokról szóló szerződésre. Ezek a programok meghosszabbított 6 éves időszakra általános költségvetési támogatást nyújtanak, és céljuk, hogy a millenniumi fejlesztési célokra összpontosítsanak.

(24)  Zöld könyv: A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövője. COM(2010) 586 végleges. Brüsszel, 2010. október 19.

(25)  Az igazgatási kiadások ellenőrzéséről a 7. fejezet számol be.

5.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYE – KÜLSŐ TÁMOGATÁS, FEJLESZTÉS ÉS BŐVÍTÉS

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | Külkapcsolati Főigazgatóság | Bővítési Főigazgatóság | Humanitárius Segélyek Főigazgatósága | Fejlesztési Főigazgatóság | Összesen |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Összes tranzakció (ebből): | 92 | 14 | 35 | 22 | 2 | 165 | 180 | 180 | 145 |
| Előlegek | 43 | 12 | 8 | 12 | 0 | 75 | 83 | 71 | 46 |
| Közbenső/záró kifizetések | 49 | 2 | 27 | 10 | 2 | 90 | 97 | 109 | 99 |
| A TESZTELÉS EREDMÉNYEI
   (1)
   (2) |
| A tesztelt tranzakciókon belül azok aránya, amelyek: |
| Mentesek a hibáktól | 79 % | (73) | 100 % | (14) | 74 % | (26) | 64 % | (14) | 0 % | — | 77 % | (127) | 87 % | 73 % | 74 % |
| Egy vagy több hibát tartalmaztak | 21 % | (19) | 0 % | — | 26 % | (9) | 36 % | (8) | 100 % | (2) | 23 % | (38) | 13 % | 27 % | 26 % |
| A hibák által érintett tranzakciók elemzése |
| A kiadás típusa szerinti elemzés |
| Előlegek | 16 % | (3) | 0 % | — | 11 % | (1) | 0 % | — | 0 % | — | 11 % | (4) | 17 % | 19 % | 19 % |
| Közbenső/záró kifizetések | 84 % | (16) | 0 % | — | 89 % | (8) | 100 % | (8) | 100 % | (2) | 89 % | (34) | 83 % | 81 % | 81 % |
| Hibatípus szerinti elemzés |
| Nem számszerűsíthető hibák: | 53 % | (10) | 0 % | — | 78 % | (7) | 38 % | (3) | 0 % | — | 53 % | (20) | 74 % | 60 % | 73 % |
| Számszerűsíthető hibák: | 47 % | (9) | 0 % | — | 22 % | (2) | 62 % | (5) | 100 % | (2) | 47 % | (18) | 26 % | 40 % | 27 % |
| Támogathatóság | 67 % | (6) | 0 % | — | 100 % | (2) | 100 % | (5) | 0 % | — | 72 % | (13) | 100 % | 79 % | 100 % |
| Megalapozottság | 22 % | (2) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 50 % | (1) | 17 % | (3) | (0) | 21 % | (0) |
| Pontosság | 11 % | (1) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 50 % | (1) | 11 % | (2) | (0) | (0) | (0) |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| A legvalószínűbb hibaarány | 1,7 % | | | |
| Alsó hibahatár | 0,1 % | | | |
| Felső hibahatár | 3,3 % | | | |

2010

2009

2008

2007

EuropeAid

Külkapcsolati Főigazgatóság

Bővítési Főigazgatóság

Humanitárius Segélyek Főigazgatósága

Fejlesztési Főigazgatóság

Összesen

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció (ebből):

92

14

35

22

2

165

180

180

145

Előlegek

43

12

8

12

0

75

83

71

46

Közbenső/záró kifizetések

49

2

27

10

2

90

97

109

99

A TESZTELÉS EREDMÉNYEI
   (1)
   (2)

A tesztelt tranzakciókon belül azok aránya, amelyek:

Mentesek a hibáktól

79 %

(73)

100 %

(14)

74 %

(26)

64 %

(14)

0 %

—

77 %

(127)

87 %

73 %

74 %

Egy vagy több hibát tartalmaztak

21 %

(19)

0 %

—

26 %

(9)

36 %

(8)

100 %

(2)

23 %

(38)

13 %

27 %

26 %

A hibák által érintett tranzakciók elemzése

A kiadás típusa szerinti elemzés

Előlegek

16 %

(3)

0 %

—

11 %

(1)

0 %

—

0 %

—

11 %

(4)

17 %

19 %

19 %

Közbenső/záró kifizetések

84 %

(16)

0 %

—

89 %

(8)

100 %

(8)

100 %

(2)

89 %

(34)

83 %

81 %

81 %

Hibatípus szerinti elemzés

Nem számszerűsíthető hibák:

53 %

(10)

0 %

—

78 %

(7)

38 %

(3)

0 %

—

53 %

(20)

74 %

60 %

73 %

Számszerűsíthető hibák:

47 %

(9)

0 %

—

22 %

(2)

62 %

(5)

100 %

(2)

47 %

(18)

26 %

40 %

27 %

Támogathatóság

67 %

(6)

0 %

—

100 %

(2)

100 %

(5)

0 %

—

72 %

(13)

100 %

79 %

100 %

Megalapozottság

22 %

(2)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

50 %

(1)

17 %

(3)

(0)

21 %

(0)

Pontosság

11 %

(1)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

50 %

(1)

11 %

(2)

(0)

(0)

(0)

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

A legvalószínűbb hibaarány

1,7 %

Alsó hibahatár

0,1 %

Felső hibahatár

3,3 %

---

(1)  Hogy jobb betekintést nyerjünk a szakpolitika-csoport eltérő kockázati profilú területeire, a mintát szegmensekre osztottuk fel.

(2)  A zárójelben szereplő számok a tranzakciók tényleges számát jelölik.

5.2. MELLÉKLET

A RENDSZERVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI – KÜLSŐ TÁMOGATÁS, FEJLESZTÉS ÉS BŐVÍTÉS

A EuropeAid kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszereinek értékelése

| Vizsgált rendszer | Ellenőrzési környezet | Előzetes kontrollok | Monitoring és felügyelet | Külső ellenőrzések és elszámolási eljárások | Belső ellenőrzés | Általános értékelés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Központi rendszerek | Eredményes | Részben eredményes | Eredményes | Eredményes | Eredményes | Részben eredményes |
| Külképviseletek | Eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | N/A |

Vizsgált rendszer

Ellenőrzési környezet

Előzetes kontrollok

Monitoring és felügyelet

Külső ellenőrzések és elszámolási eljárások

Belső ellenőrzés

Általános értékelés

Központi rendszerek

Eredményes

Részben eredményes

Eredményes

Eredményes

Eredményes

Részben eredményes

Külképviseletek

Eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

N/A

A Bővítési Főigazgatóság kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszereinek értékelése

| Előzetes kontrollok | Monitoring és felügyelet | Külső ellenőrzések és elszámolási eljárások | Belső ellenőrzés | Általános értékelés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Részben eredményes | Eredményes | Eredményes | Eredményes | Részben eredményes |

Előzetes kontrollok

Monitoring és felügyelet

Külső ellenőrzések és elszámolási eljárások

Belső ellenőrzés

Általános értékelés

Részben eredményes

Eredményes

Eredményes

Eredményes

Részben eredményes

A felügyeleti és kontrollrendszerek általános értékelése

| Általános értékelés | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes |

Általános értékelés

2010

2009

2008

2007

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

5.3. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KIADOTT VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK VIZSGÁLATÁNAK EREDMÉNYEI – KÜLSŐ TÁMOGATÁS, FEJLESZTÉS ÉS BŐVÍTÉS

| A főbb érintett főigazgatóságok | A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (1) | Megfogalmazott fenntartások | A Számvevőszék észrevételei | A megbízhatóság általános értékelése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| Bővítési Főigazgatóság | fenntartás nélkül | N/A | A fennmaradó hibaarány számítása kizárólag a decentralizált irányítási módon alapul, amely a Bővítési Főigazgatóság 2010-ben folyósított kifizetéseinek mindössze 30 %-ára vonatkozik. A számvevőszéki ellenőrzés még megoldásra szoruló problémákat tárt fel. | B | A |
| EuropeAid | fenntartás nélkül | N/A | A EuropeAid teljes körű ellenőrzési stratégiát dolgozott ki és jelentős mértékben javította felügyeleti és kontrollrendszereinek kialakítását és megvalósítását. A számvevőszéki ellenőrzés azonban rámutatott, hogy bizonyos kontrollok esetében még hiányosságok tapasztalhatók és a kifizetéseket lényeges hibák jellemzik. | B | B |
| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |

A főbb érintett főigazgatóságok

A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (1)

Megfogalmazott fenntartások

A Számvevőszék észrevételei

A megbízhatóság általános értékelése

2010

2009

Bővítési Főigazgatóság

fenntartás nélkül

N/A

A fennmaradó hibaarány számítása kizárólag a decentralizált irányítási módon alapul, amely a Bővítési Főigazgatóság 2010-ben folyósított kifizetéseinek mindössze 30 %-ára vonatkozik. A számvevőszéki ellenőrzés még megoldásra szoruló problémákat tárt fel.

B

A

EuropeAid

fenntartás nélkül

N/A

A EuropeAid teljes körű ellenőrzési stratégiát dolgozott ki és jelentős mértékben javította felügyeleti és kontrollrendszereinek kialakítását és megvalósítását. A számvevőszéki ellenőrzés azonban rámutatott, hogy bizonyos kontrollok esetében még hiányosságok tapasztalhatók és a kifizetéseket lényeges hibák jellemzik.

B

B

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

---

(1)  A főigazgató megbízhatósági nyilatkozatában leszögezi, hogy kellő bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy az alkalmazott kontrolleljárások a szükséges módon garantálják a tranzakciók szabályszerűségét.

| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

5.4. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – KÜLSŐ TÁMOGATÁS, FEJLESZTÉS ÉS BŐVÍTÉS

| Év | A Számvevőszék ajánlása | Eredmények | A Bizottság válasza | A Számvevőszék elemzése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | A Külkapcsolati Főigazgatóság egységesítse utólagos ellenőrzési módszereit, és haladéktalanul tegyen eleget a belső ellenőr erre vonatkozó ajánlásainak. | Egy akcióterv végrehajtását követően a Külkapcsolati Főigazgatóság fejlesztette az utólagos kontrollok módszereit. A tervezett kockázatcsökkentő intézkedések egy részének végrehajtására azonban csak 2011-ben, az új Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (Service for Foreign Policy Instruments, FPI) irányítása alatt kerülhet sor. | | |
| A Külkapcsolati Főigazgatóság bocsásson rendelkezésre elegendő erőforrást a gyorsreagálási mechanizmus, illetve a közös kül- és biztonságpolitika keretében kötött régi, lejárt végrehajtási határidejű szerződések elemzéséhez és lezárásához. | A gyorsreagálási mechanizmussal kapcsolatos régi akták közül sokat lezártak. A közös kül- és biztonságpolitikára vonatkozóan foglalkoztak ugyan a problémával (a 2010 elején működő 133 projektből 25-öt lezártak), de még mindig jelentős elmaradás tapasztalható. | A KKBP IAS/IAC általi ellenőrzését követően összeállított cselekvési tervbe bekerült a régi projektek lezárásának szigorú nyomon követése. Rendszeresen megvizsgálják az összes régi és lejárt szerződés helyzetét, és megteszik a szükséges intézkedéseket a befejezett projektek lezárására. A KKBP-projektek száma a KKBP költségvetésének jelentős növelésével párhuzamosan fokozatosan nőtt az elmúlt években (2010-ben pl. 51 új szerződést kötöttek), ami azt a félrevezető benyomást keltheti, hogy a helyzet változatlan. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| A Bővítési Főigazgatóság adjon pontosabb útmutatást az irányítási jogkört nemzeti hatóságokra átruházó eljáráshoz, hogy világosabbá váljon a Bizottság különböző illetékeseinek szerepköre a folyamat során. | A Bővítési Főigazgatóság 2010 végére új útmutatót dolgozott ki. Ez az útmutató azonban csak 2011-től lesz alkalmazható. A Számvevőszék továbbá úgy véli, hogy az útmutató nem eléggé részletes. | Az ajánlások júliusi kibocsátását követően indított kezdeményezések intenzív koordinációt és kölcsönös konzultációt igényeltek, végezetül – a 2010-es határidő teljesítéséhez megfelelő időben instrukciókat bocsátottak ki. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| A Bővítési Főigazgatóság az elvégzett ellenőrzések teljes körű dokumentálása érdekében vizsgálja felül a belső kontrolloknál alkalmazott ellenőrzési listáit. | A Bővítési Főigazgatóság központi részlegei a belső kontrollra vonatkozóan új ellenőrzési listát dolgozott ki, de azok teljes körű használára a bővítésben részt vevő országokban található uniós külképviseleteken még nem került sor. | Megtettük a szükséges intézkedéseket a küldöttségeken való teljes alkalmazás érdekében. |
| A Bővítési Főigazgatóság tegyen lépéseket a vezetői információs rendszereibe bevitt adatok minőségének javítására (pl. rendszeresen elemezze és ellenőrizze az adatminőséget). | A rendszerekre és a tranzakciókra irányuló számvevőszéki felülvizsgálat nem tapasztalt érezhető javulást az adatok minőségében. A Bővítési Főigazgatóság hozzon létre akciótervet az ajánlás megfelelő végrehajtásához. | A központ és a küldöttségek személyzetét arra ösztönözték, hogy biztosítsák az adatok megfelelő rögzítését, általánosságban véve azonban a problémák az ELARG információs rendszerén kívül vannak, ezért bizottsági szinten kell megoldást keresni. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| A Bővítési Főigazgatóság dolgozzon ki és vezessen be olyan mechanizmusokat, amelyek megkönnyítik a monitoring célú helyszíni szemlék eredményeinek elemzését és utó-ellenőrzését. | Ezt az ajánlást a Bővítési Főigazgatóság mindeddig nem valósította meg. 2010-ben ezt a hiányosságot az új tagországok minden felkeresett uniós külképviseletén megerősítették. | Az ajánláson való munka már 2010-ben megkezdődött, de az ajánlás jellege miatt kezdetben még nem mutatkoznak eredmények. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| 2009 | A Bővítési Főigazgatóság továbbra is bocsásson rendelkezésre elegendő erőforrást az új tagállamokban működő PHARE programra, illetve átmeneti támogatási keretre vonatkozóan benyújtott, még feldolgozatlan záróelszámolások elemzéséhez. | A Számvevőszék üdvözli a Bővítési Főigazgatóság törekvéseit, de a záróelszámolások lemaradása csak részben javult. | Mivel prioritásként kezelték a 12 új tagállam záró nyilatkozatának értékelését, 2010-ben jelentősen csökkent a hátralék, ami több mint ellensúlyozta a haladás 2009-ben tapasztalt enyhe lassulását. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| A Humanitárius Segélyek Főigazgatósága javítsa a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó pályázatok elbírálásának dokumentálását (pl. egységes bírálati jelentések bevezetésével); | A Humanitárius Segélyek Főigazgatósága a pályázatok értékelésének indoklásához megkezdte egy szabványosított eljárás kidolgozását. A tervek szerint azonban csak 2011-ben lehet új eljárást bevezetni, és az egységes bírálati jelentések bevezetése csak az egyik mérlegelés alatt álló opció. | 2011 februárjában munkacsoportot állítottak össze a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó javaslatok értékelése céljával. A munkacsoport feladata többek között az értékelési folyamat dokumentálásának harmonizálása és egyszerűsítése: eredménytábla összeállításával áttekinthetőbbé teszik a folyamatot, és közös értékelési szempontokat állapítanak meg. Ezek végrehajtására 2011-ben kerül sor. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| A Humanitárius Segélyek Főigazgatósága dolgozzon ki és vezessen be olyan mechanizmust, amelynek révén adatokat gyűjthet és elemezhet arra vonatkozóan, hogy a „humanitárius segélylebonyolító központokat” a partnerek milyen mértékben veszik igénybe. | A Humanitárius Segélyek Főigazgatósága hasznosnak ítélte a Számvevőszék ajánlását, azt azonban nem tartotta elsőrendű fontosságúnak. A humanitárius segélylebonyolító központokat tájékoztatták: részletes adatokra van szükség arról, hogy a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága partnerei milyen mértékben veszik igénybe a szolgáltatásait. Az új eljárás kidolgozására a jövőben kerül sor. | |

Év

A Számvevőszék ajánlása

Eredmények

A Bizottság válasza

A Számvevőszék elemzése

2009

A Külkapcsolati Főigazgatóság egységesítse utólagos ellenőrzési módszereit, és haladéktalanul tegyen eleget a belső ellenőr erre vonatkozó ajánlásainak.

Egy akcióterv végrehajtását követően a Külkapcsolati Főigazgatóság fejlesztette az utólagos kontrollok módszereit. A tervezett kockázatcsökkentő intézkedések egy részének végrehajtására azonban csak 2011-ben, az új Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (Service for Foreign Policy Instruments, FPI) irányítása alatt kerülhet sor.

A Külkapcsolati Főigazgatóság bocsásson rendelkezésre elegendő erőforrást a gyorsreagálási mechanizmus, illetve a közös kül- és biztonságpolitika keretében kötött régi, lejárt végrehajtási határidejű szerződések elemzéséhez és lezárásához.

A gyorsreagálási mechanizmussal kapcsolatos régi akták közül sokat lezártak. A közös kül- és biztonságpolitikára vonatkozóan foglalkoztak ugyan a problémával (a 2010 elején működő 133 projektből 25-öt lezártak), de még mindig jelentős elmaradás tapasztalható.

A KKBP IAS/IAC általi ellenőrzését követően összeállított cselekvési tervbe bekerült a régi projektek lezárásának szigorú nyomon követése. Rendszeresen megvizsgálják az összes régi és lejárt szerződés helyzetét, és megteszik a szükséges intézkedéseket a befejezett projektek lezárására. A KKBP-projektek száma a KKBP költségvetésének jelentős növelésével párhuzamosan fokozatosan nőtt az elmúlt években (2010-ben pl. 51 új szerződést kötöttek), ami azt a félrevezető benyomást keltheti, hogy a helyzet változatlan.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

A Bővítési Főigazgatóság adjon pontosabb útmutatást az irányítási jogkört nemzeti hatóságokra átruházó eljáráshoz, hogy világosabbá váljon a Bizottság különböző illetékeseinek szerepköre a folyamat során.

A Bővítési Főigazgatóság 2010 végére új útmutatót dolgozott ki. Ez az útmutató azonban csak 2011-től lesz alkalmazható. A Számvevőszék továbbá úgy véli, hogy az útmutató nem eléggé részletes.

Az ajánlások júliusi kibocsátását követően indított kezdeményezések intenzív koordinációt és kölcsönös konzultációt igényeltek, végezetül – a 2010-es határidő teljesítéséhez megfelelő időben instrukciókat bocsátottak ki.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

A Bővítési Főigazgatóság az elvégzett ellenőrzések teljes körű dokumentálása érdekében vizsgálja felül a belső kontrolloknál alkalmazott ellenőrzési listáit.

A Bővítési Főigazgatóság központi részlegei a belső kontrollra vonatkozóan új ellenőrzési listát dolgozott ki, de azok teljes körű használára a bővítésben részt vevő országokban található uniós külképviseleteken még nem került sor.

Megtettük a szükséges intézkedéseket a küldöttségeken való teljes alkalmazás érdekében.

A Bővítési Főigazgatóság tegyen lépéseket a vezetői információs rendszereibe bevitt adatok minőségének javítására (pl. rendszeresen elemezze és ellenőrizze az adatminőséget).

A rendszerekre és a tranzakciókra irányuló számvevőszéki felülvizsgálat nem tapasztalt érezhető javulást az adatok minőségében. A Bővítési Főigazgatóság hozzon létre akciótervet az ajánlás megfelelő végrehajtásához.

A központ és a küldöttségek személyzetét arra ösztönözték, hogy biztosítsák az adatok megfelelő rögzítését, általánosságban véve azonban a problémák az ELARG információs rendszerén kívül vannak, ezért bizottsági szinten kell megoldást keresni.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

A Bővítési Főigazgatóság dolgozzon ki és vezessen be olyan mechanizmusokat, amelyek megkönnyítik a monitoring célú helyszíni szemlék eredményeinek elemzését és utó-ellenőrzését.

Ezt az ajánlást a Bővítési Főigazgatóság mindeddig nem valósította meg. 2010-ben ezt a hiányosságot az új tagországok minden felkeresett uniós külképviseletén megerősítették.

Az ajánláson való munka már 2010-ben megkezdődött, de az ajánlás jellege miatt kezdetben még nem mutatkoznak eredmények.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

2009

A Bővítési Főigazgatóság továbbra is bocsásson rendelkezésre elegendő erőforrást az új tagállamokban működő PHARE programra, illetve átmeneti támogatási keretre vonatkozóan benyújtott, még feldolgozatlan záróelszámolások elemzéséhez.

A Számvevőszék üdvözli a Bővítési Főigazgatóság törekvéseit, de a záróelszámolások lemaradása csak részben javult.

Mivel prioritásként kezelték a 12 új tagállam záró nyilatkozatának értékelését, 2010-ben jelentősen csökkent a hátralék, ami több mint ellensúlyozta a haladás 2009-ben tapasztalt enyhe lassulását.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

A Humanitárius Segélyek Főigazgatósága javítsa a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó pályázatok elbírálásának dokumentálását (pl. egységes bírálati jelentések bevezetésével);

A Humanitárius Segélyek Főigazgatósága a pályázatok értékelésének indoklásához megkezdte egy szabványosított eljárás kidolgozását. A tervek szerint azonban csak 2011-ben lehet új eljárást bevezetni, és az egységes bírálati jelentések bevezetése csak az egyik mérlegelés alatt álló opció.

2011 februárjában munkacsoportot állítottak össze a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó javaslatok értékelése céljával. A munkacsoport feladata többek között az értékelési folyamat dokumentálásának harmonizálása és egyszerűsítése: eredménytábla összeállításával áttekinthetőbbé teszik a folyamatot, és közös értékelési szempontokat állapítanak meg. Ezek végrehajtására 2011-ben kerül sor.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

A Humanitárius Segélyek Főigazgatósága dolgozzon ki és vezessen be olyan mechanizmust, amelynek révén adatokat gyűjthet és elemezhet arra vonatkozóan, hogy a „humanitárius segélylebonyolító központokat” a partnerek milyen mértékben veszik igénybe.

A Humanitárius Segélyek Főigazgatósága hasznosnak ítélte a Számvevőszék ajánlását, azt azonban nem tartotta elsőrendű fontosságúnak. A humanitárius segélylebonyolító központokat tájékoztatták: részletes adatokra van szükség arról, hogy a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága partnerei milyen mértékben veszik igénybe a szolgáltatásait. Az új eljárás kidolgozására a jövőben kerül sor.

---

6. FEJEZET

Kutatás és egyéb belső politikák

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés

A szakpolitika-csoport egyedi jellemzői

Kutatási keretprogramok

Az egész életen át tartó tanulás programja

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

A tranzakciók szabályszerűsége

A rendszerek eredményessége

Kutatási keretprogramok

Előzetes adminisztratív ellenőrzések

A költségelszámolásokhoz adott könyvvizsgálói igazolás

A kedvezményezettek költségkimutatási módszereinekelőzetes hitelesítése a 7. keretprogram esetében

A Bizottság utólagos ellenőrzésekre vonatkozóstratégiája

A visszafizettetésekkel és pénzügyi korrekciókkalkapcsolatos rendszerek

Egyéb belső politikák

Az egész életen át tartó tanulás programjának rendszerei – Erasmus

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatokmegbízhatósága

Következtetések és ajánlások

Következtetések

Ajánlások

A külső fellépésekre képzett garanciaalap ellenőrzésénekeredményei

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 6.1. | Ez a fejezet a Számvevőszék különértékelését tartalmazza a Kutatás és egyéb belső politikák témájában, amely a következő politikaterületeket foglalja magában: 01. Gazdasági és pénzügyek, 02. Vállalkozás, 03. Versenypolitika, 08. Kutatás, 09. Információs társadalom és média, 10. Közvetlen kutatás, 12. Belső piac,15. Oktatás és kultúra, 16. Tájékoztatás, 18. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése, valamint 20. Kereskedelem. Ezt követően a Számvevőszéknek a külső fellépésekre képzett garanciaalapra irányuló rendszeres éves ellenőrzésének eredményei olvashatók (1). A vonatkozó tevékenységekkel és azok 2010-es kiadásaival kapcsolatos főbb adatokat a
  6.1. táblázat
  tartalmazza. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

6.1.

Ez a fejezet a Számvevőszék különértékelését tartalmazza a Kutatás és egyéb belső politikák témájában, amely a következő politikaterületeket foglalja magában: 01. Gazdasági és pénzügyek, 02. Vállalkozás, 03. Versenypolitika, 08. Kutatás, 09. Információs társadalom és média, 10. Közvetlen kutatás, 12. Belső piac,15. Oktatás és kultúra, 16. Tájékoztatás, 18. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése, valamint 20. Kereskedelem. Ezt követően a Számvevőszéknek a külső fellépésekre képzett garanciaalapra irányuló rendszeres éves ellenőrzésének eredményei olvashatók (1). A vonatkozó tevékenységekkel és azok 2010-es kiadásaival kapcsolatos főbb adatokat a
  6.1. táblázat
  tartalmazza.

6.1. táblázat –   Kutatás és egyéb belső politikák – főbb adatok (2010)

| (millió euro) |
| --- |
| Költség-vetési cím | Szakpolitika-terület | Megnevezés | Kifizetések | Gazdálkodás módja |
| 8. | Kutatás | Igazgatási kiadások | 308 | Közvetlen centralizált |
| 7. KP | 2 981 | Közvetlen centralizált |
| 7. KP Euratom | 318 | Közvetett centralizált |
| Korábbi keretprogramok (KP) befejezése | 848 | Közvetlen centralizált |
| A Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programja | 51 | Közvetlen centralizált |
| | 4 506 | |
| 9. | Információs társadalom és média | Igazgatási kiadások | 137 | Közvetlen centralizált |
| 7. KP | 1 226 | Közvetlen centralizált |
| Korábbi keretprogramok (KP) befejezése | 160 | Közvetlen centralizált |
| Média | 111 | Közvetlen centralizált |
| Versenyképességi és innovációs keretprogram és egyéb programok | 152 | Közvetlen centralizált |
| | 1 786 | |
| 15. | Oktatás és kultúra | Igazgatási kiadások | 122 | Közvetlen centralizált |
| Egész életen át tartó tanulás, beleértve a többnyelvűséget | 1 223 | Közvetett centralizált |
| Az európai kulturális együttműködés fejlesztése | 47 | Közvetett centralizált |
| Az ifjúság és a sport terén megvalósuló együttműködés ösztönzése és támogatása | 145 | Közvetett centralizált |
| Az európai állampolgárság támogatása | 35 | Közvetett centralizált |
| | 1 572 | |
| 18. | Szabadság, biztonság és a jog érvényesü-lése | Igazgatási kiadások | 63 | Közvetlen centralizált |
| Szolidaritás – Külső határok, vízumpolitika és a személyek szabad mozgása | 276 | Közvetlen megosztott/centralizált |
| Migrációs áramlások – Közös bevándorlási és menekültügyi politika | 156 | Közvetlen megosztott/centralizált |
| Alapvető jogok és uniós állampolgárság | 51 | Közvetlen centralizált |
| Biztonság és a szabadságjogok védelme | 123 | Közvetlen centralizált |
| Büntető- és polgári jogi igazságszolgáltatás | 54 | Közvetlen centralizált |
| Drogprevenció és felvilágosítás | 18 | Közvetlen centralizált |
| Szakpolitikai stratégia és koordináció | 4 | Közvetlen centralizált |
| | 745 | |
| 2. | Vállalkozás | Igazgatási kiadások | 112 | Közvetlen centralizált |
| Versenyképesség, iparpolitika, innováció és vállalkozás | 75 | Közvetlen centralizált/Közvetett centralizált (a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal közreműködésével) |
| Áruk belső piaca és ágazati politikák | 114 | Közvetlen centralizált |
| 7. KP – Együttműködés – Világűr és biztonság | 357 | Közvetlen centralizált |
| | 658 | |
| 10. | Közvetlen kutatás | Személyzet, fenntartási költségek és befektetések | 345 | Közvetlen centralizált |
| 7. KP | 44 | Közvetlen centralizált |
| Nukleáris tevékenységekből eredő korábbi kötelezettségek | 22 | Közvetlen centralizált |
| Korábbi keretprogramok (KP) befejezése és egyéb tevékenységek | 27 | Közvetlen centralizált |
| | 438 | |
| 1. | Gazdasági és pénzügyek | Igazgatási kiadások | 66 | Közvetlen centralizált |
| Gazdasági és monetáris unió | 12 | Közvetlen centralizált |
| Nemzetközi gazdasági és pénzügyek | 101 | Közvetlen centralizált |
| Pénzügyi műveletek és eszközök | 110 | Közvetlen centralizált/Közös irányítás az EBA-val/Közvetett centralizált az EBA közreműködésével |
| | 289 | |
| 16. | Tájékoztatás | Igazgatási kiadások | 114 | Közvetlen centralizált |
| Tájékoztatás és a média | 34 | Közvetlen centralizált |
| Polgárközeli tájékoztatás | 35 | Közvetlen centralizált |
| Elemzési és tájékoztatási eszközök | 23 | Közvetlen centralizált |
| | 206 | |
| 3. | Versenypolitika | Igazgatási kiadások | 92 | Közvetlen centralizált |
| Kartellek, trösztellenes tevékenység és liberalizáció | 0 | Közvetlen centralizált |
| | 92 | |
| 20. | Kereskedelem | Igazgatási kiadások | 68 | Közvetlen centralizált |
| Kereskedelempolitika | 9 | Közvetlen centralizált/Közös irányítás az IO-val |
| | 77 | |
| 12. | Belső piac | Igazgatási kiadások | 60 | Közvetlen centralizált |
| A Belső Piaci Főigazgatóság politikai stratégiája és koordinálása | 11 | Közvetlen centralizált |
| | 71 | |
| Összes igazgatási kiadás | 1 487 | |
| Keretprogramok (KP) | 5 643 | |
| Egész életen át tartó tanulás, beleértve a többnyelvűséget | 1 223 | |
| Egyéb operatív kiadások | 2 087 | |
| Összes operatív kiadás | 8 953 | |
| Ebből: | — | előlegek
   (28) |

(millió euro)

Költség-vetési cím

Szakpolitika-terület

Megnevezés

Kifizetések

Gazdálkodás módja

8.

Kutatás

Igazgatási kiadások

308

Közvetlen centralizált

7. KP

2 981

Közvetlen centralizált

7. KP Euratom

318

Közvetett centralizált

Korábbi keretprogramok (KP) befejezése

848

Közvetlen centralizált

A Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programja

51

Közvetlen centralizált

4 506

9.

Információs társadalom és média

Igazgatási kiadások

137

Közvetlen centralizált

7. KP

1 226

Közvetlen centralizált

Korábbi keretprogramok (KP) befejezése

160

Közvetlen centralizált

Média

111

Közvetlen centralizált

Versenyképességi és innovációs keretprogram és egyéb programok

152

Közvetlen centralizált

1 786

15.

Oktatás és kultúra

Igazgatási kiadások

122

Közvetlen centralizált

Egész életen át tartó tanulás, beleértve a többnyelvűséget

1 223

Közvetett centralizált

Az európai kulturális együttműködés fejlesztése

47

Közvetett centralizált

Az ifjúság és a sport terén megvalósuló együttműködés ösztönzése és támogatása

145

Közvetett centralizált

Az európai állampolgárság támogatása

35

Közvetett centralizált

1 572

18.

Szabadság, biztonság és a jog érvényesü-lése

Igazgatási kiadások

63

Közvetlen centralizált

Szolidaritás – Külső határok, vízumpolitika és a személyek szabad mozgása

276

Közvetlen megosztott/centralizált

Migrációs áramlások – Közös bevándorlási és menekültügyi politika

156

Közvetlen megosztott/centralizált

Alapvető jogok és uniós állampolgárság

51

Közvetlen centralizált

Biztonság és a szabadságjogok védelme

123

Közvetlen centralizált

Büntető- és polgári jogi igazságszolgáltatás

54

Közvetlen centralizált

Drogprevenció és felvilágosítás

18

Közvetlen centralizált

Szakpolitikai stratégia és koordináció

4

Közvetlen centralizált

745

2.

Vállalkozás

Igazgatási kiadások

112

Közvetlen centralizált

Versenyképesség, iparpolitika, innováció és vállalkozás

75

Közvetlen centralizált/Közvetett centralizált (a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal közreműködésével)

Áruk belső piaca és ágazati politikák

114

Közvetlen centralizált

7. KP – Együttműködés – Világűr és biztonság

357

Közvetlen centralizált

658

10.

Közvetlen kutatás

Személyzet, fenntartási költségek és befektetések

345

Közvetlen centralizált

7. KP

44

Közvetlen centralizált

Nukleáris tevékenységekből eredő korábbi kötelezettségek

22

Közvetlen centralizált

Korábbi keretprogramok (KP) befejezése és egyéb tevékenységek

27

Közvetlen centralizált

438

1.

Gazdasági és pénzügyek

Igazgatási kiadások

66

Közvetlen centralizált

Gazdasági és monetáris unió

12

Közvetlen centralizált

Nemzetközi gazdasági és pénzügyek

101

Közvetlen centralizált

Pénzügyi műveletek és eszközök

110

Közvetlen centralizált/Közös irányítás az EBA-val/Közvetett centralizált az EBA közreműködésével

289

16.

Tájékoztatás

Igazgatási kiadások

114

Közvetlen centralizált

Tájékoztatás és a média

34

Közvetlen centralizált

Polgárközeli tájékoztatás

35

Közvetlen centralizált

Elemzési és tájékoztatási eszközök

23

Közvetlen centralizált

206

3.

Versenypolitika

Igazgatási kiadások

92

Közvetlen centralizált

Kartellek, trösztellenes tevékenység és liberalizáció

0

Közvetlen centralizált

92

20.

Kereskedelem

Igazgatási kiadások

68

Közvetlen centralizált

Kereskedelempolitika

9

Közvetlen centralizált/Közös irányítás az IO-val

77

12.

Belső piac

Igazgatási kiadások

60

Közvetlen centralizált

A Belső Piaci Főigazgatóság politikai stratégiája és koordinálása

11

Közvetlen centralizált

71

Összes igazgatási kiadás

1 487

Keretprogramok (KP)

5 643

Egész életen át tartó tanulás, beleértve a többnyelvűséget

1 223

Egyéb operatív kiadások

2 087

Összes operatív kiadás

8 953

Ebből:

—

6 404

| — | közbenső/záró kifizetések
   (29) |
| --- | --- |

—

2 549

Tárgyévi összes kifizetés

10 440

Tárgyévi összes kötelezettségvállalás

12 169

Forrás: az Európai Unió 2010-es éves beszámolója.

A szakpolitika-csoport egyedi jellemzői

| 6.2. | A szakpolitika-csoport két fő programja a kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram, illetve az egész életen át tartó tanulás programja (Lifelong Learning Programme, LLP); előbbi 5 643 millió euróval az összes operatív kiadás 63 %-át, utóbbi 1 223 millió euróval annak 14 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

6.2.

A szakpolitika-csoport két fő programja a kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram, illetve az egész életen át tartó tanulás programja (Lifelong Learning Programme, LLP); előbbi 5 643 millió euróval az összes operatív kiadás 63 %-át, utóbbi 1 223 millió euróval annak 14 %-át teszi ki.

Kutatási keretprogramok

| 6.3. | A kutatási politika arra törekszik, hogy előmozdítsa a beruházásokat a kutatás és a tudásalapú gazdaságra való áttérés területén. További célja, hogy megerősítse az Európai Kutatási Térség (2) tudományos és technológiai bázisát, emelje az európai kutatás színvonalát, valamint a lehető legjobban kihasználja a nemzetközi együttműködésben rejlő előnyöket. A kutatási szakpolitika kifizetéseinek legnagyobb részét a 6. és a 7. keretprogram (6. KP és 7. KP (3)) keretében folyósítják, amelyek többféle finanszírozási rendszer útján különböző tematikus területeket és projekttípusokat támogatnak. |
| --- | --- |

6.3.

A kutatási politika arra törekszik, hogy előmozdítsa a beruházásokat a kutatás és a tudásalapú gazdaságra való áttérés területén. További célja, hogy megerősítse az Európai Kutatási Térség (2) tudományos és technológiai bázisát, emelje az európai kutatás színvonalát, valamint a lehető legjobban kihasználja a nemzetközi együttműködésben rejlő előnyöket. A kutatási szakpolitika kifizetéseinek legnagyobb részét a 6. és a 7. keretprogram (6. KP és 7. KP (3)) keretében folyósítják, amelyek többféle finanszírozási rendszer útján különböző tematikus területeket és projekttípusokat támogatnak.

| 6.4. | A keretprogramokat a Bizottság döntő részben közvetlen centralizált irányítással hajtja végre. A kutatási kiadások végrehajtása egyre gyakrabban történik közvetett centralizált irányítással, végrehajtó ügynökségek és közös vállalkozások közreműködésével (4). |
| --- | --- |

6.4.

A keretprogramokat a Bizottság döntő részben közvetlen centralizált irányítással hajtja végre. A kutatási kiadások végrehajtása egyre gyakrabban történik közvetett centralizált irányítással, végrehajtó ügynökségek és közös vállalkozások közreműködésével (4).

| 6.5. | A keretprogramok által támogatott tevékenységeket nagyszámú magán- és közszervezet hajtja végre, melyek különböző tagállamokban, illetve a keretprogramokhoz társult harmadik államokban működnek. Kedvezményezett lehet kutatóintézet, egyetem, magánszemély, kereskedelmi cég vagy közigazgatási intézmény. A kedvezményezettek általában konzorciumi partnerekként, a Bizottsággal megkötött támogatási megállapodás alapján működnek. A 7. KP esetében a projektekben átlagosan hat partner vesz részt, bár a finanszírozási rendszertől függően számuk akár 64-ig is terjedhet. |
| --- | --- |

6.5.

A keretprogramok által támogatott tevékenységeket nagyszámú magán- és közszervezet hajtja végre, melyek különböző tagállamokban, illetve a keretprogramokhoz társult harmadik államokban működnek. Kedvezményezett lehet kutatóintézet, egyetem, magánszemély, kereskedelmi cég vagy közigazgatási intézmény. A kedvezményezettek általában konzorciumi partnerekként, a Bizottsággal megkötött támogatási megállapodás alapján működnek. A 7. KP esetében a projektekben átlagosan hat partner vesz részt, bár a finanszírozási rendszertől függően számuk akár 64-ig is terjedhet.

| 6.6. | A potenciális kedvezményezettek pályázati felhívásokra jelentkeznek, és az ezek során jóváhagyott projektek társfinanszírozásban részesülnek. A támogatási megállapodás megkötését (illetve a bizottsági határozat aláírását) követően előlegek, később pedig közbenső és záró kifizetések formájában folyósítják a kifizetéseket: ily módon térítik meg a kedvezményezettek által benyújtott költségelszámolásokban szereplő kiadásokat. |
| --- | --- |

6.6.

A potenciális kedvezményezettek pályázati felhívásokra jelentkeznek, és az ezek során jóváhagyott projektek társfinanszírozásban részesülnek. A támogatási megállapodás megkötését (illetve a bizottsági határozat aláírását) követően előlegek, később pedig közbenső és záró kifizetések formájában folyósítják a kifizetéseket: ily módon térítik meg a kedvezményezettek által benyújtott költségelszámolásokban szereplő kiadásokat.

| 6.7. | A legfőbb szabálytalansági kockázat az, hogy a kedvezményezettek esetleg el nem számolható költségeket is feltüntetnek az igényléseikben, és ezt a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei az elszámolt költségek megtérítése előtt nem észlelik és nem korrigálják. A kockázatot fokozza a támogatható költségek kiszámítási szabályainak összetettsége, valamint az a követelmény, hogy a kedvezményezetteknek személyi ráfordításokat és közvetett költségeket kell rendelniük projektjeikhez, ugyanakkor le kell vonniuk több uniós társfinanszírozásra nem jogosult tételt, például az áfát. |
| --- | --- |

6.7.

A legfőbb szabálytalansági kockázat az, hogy a kedvezményezettek esetleg el nem számolható költségeket is feltüntetnek az igényléseikben, és ezt a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei az elszámolt költségek megtérítése előtt nem észlelik és nem korrigálják. A kockázatot fokozza a támogatható költségek kiszámítási szabályainak összetettsége, valamint az a követelmény, hogy a kedvezményezetteknek személyi ráfordításokat és közvetett költségeket kell rendelniük projektjeikhez, ugyanakkor le kell vonniuk több uniós társfinanszírozásra nem jogosult tételt, például az áfát.

| 6.7. | A Bizottság osztja a Számvevőszék nézetét, miszerint a költségelszámolásokban mutatkozó elszámolhatósági hibák egyik fő forrását a szabályok összetettsége jelenti. Erre vonatkozóan a Bizottság 2011. január 24-én határozatot fogadott el, amely három intézkedés révén egyszerűsíti a keretprogram végrehajtását. E határozat lehetővé teszi a kedvezményezettek számára, hogy átlagos személyi jellegű költségek megtérítésének kérelmezésénél – ami a Számvevőszék szerint a leggyakrabban ismétlődő hibák egyike – saját számviteli módszereiket használják, valamint hogy a kkv-k tulajdonos-ügyvezetőinek nyújtott költségtérítések esetében átalánydíjat fizessenek. A Bizottság várakozásai szerint ezek a lehetőségek csökkenteni fogják a hibaarányt.

  Ezenfelül a Bizottság csalás elleni stratégiája (COM(2011) 376-2 végleges) is említi a kedvezményezettek által benyújtott költségelszámolásokhoz kapcsolódó kockázatokat, valamint több cselekvési javaslatot (pl. képzések) is tesz a csalás felderítése, illetve korrekciója érdekében. |
| --- | --- |

6.7.

Ezenfelül a Bizottság csalás elleni stratégiája (COM(2011) 376-2 végleges) is említi a kedvezményezettek által benyújtott költségelszámolásokhoz kapcsolódó kockázatokat, valamint több cselekvési javaslatot (pl. képzések) is tesz a csalás felderítése, illetve korrekciója érdekében.

Az egész életen át tartó tanulás programja

| 6.8. | Az egész életen át tartó tanulás programjának a célja, hogy minden életszakaszban lehetővé tegye az embereknek tanulási tapasztalat szerzését; emellett Európa-szerte törekszik az oktatási és képzési ágazat fejlesztésére is. Az LLP a következő négy alprogramból áll: Erasmus (felsőoktatás), Leonardo da Vinci (szakoktatás és szakképzés), Grundtvig (felnőttképzés) és Comenius (közoktatás). Az LLP költségvetésének háromnegyedét közvetett centralizált irányítás keretében a részt vevő országok 40 nemzeti ügynöksége hajtja végre; utóbbiakat a nemzeti hatóságok (általában az oktatási minisztériumok) jelölik ki és felügyelik. A nemzeti ügynökségek (5) feladata a támogatásként kifizetett nagyszámú, de egyenként viszonylag alacsony összegek kezelése. |
| --- | --- |

6.8.

Az egész életen át tartó tanulás programjának a célja, hogy minden életszakaszban lehetővé tegye az embereknek tanulási tapasztalat szerzését; emellett Európa-szerte törekszik az oktatási és képzési ágazat fejlesztésére is. Az LLP a következő négy alprogramból áll: Erasmus (felsőoktatás), Leonardo da Vinci (szakoktatás és szakképzés), Grundtvig (felnőttképzés) és Comenius (közoktatás). Az LLP költségvetésének háromnegyedét közvetett centralizált irányítás keretében a részt vevő országok 40 nemzeti ügynöksége hajtja végre; utóbbiakat a nemzeti hatóságok (általában az oktatási minisztériumok) jelölik ki és felügyelik. A nemzeti ügynökségek (5) feladata a támogatásként kifizetett nagyszámú, de egyenként viszonylag alacsony összegek kezelése.

| 6.9. | Ezen a területen a finanszírozás leginkább a nemzeti ügynökségeknek nyújtott előlegek folyósításában nyilvánul meg, valamint az ügynökségek működési költségeihez hozzájáruló negyedéves kifizetésekben. Az első előleget akkor folyósítják, miután a szerződést megkötötték és a munkaprogramot elfogadták. A második, illetve harmadik előleg esetében a Bizottság a nemzeti ügynökség azon nyilatkozata alapján fizet, hogy a már megelőlegezett pénzösszeg legalább 70 %-át elköltötték. Az előlegek általában összeadódva a maximálisan engedélyezett összeg 100 %-át érik el. |
| --- | --- |

6.9.

Ezen a területen a finanszírozás leginkább a nemzeti ügynökségeknek nyújtott előlegek folyósításában nyilvánul meg, valamint az ügynökségek működési költségeihez hozzájáruló negyedéves kifizetésekben. Az első előleget akkor folyósítják, miután a szerződést megkötötték és a munkaprogramot elfogadták. A második, illetve harmadik előleg esetében a Bizottság a nemzeti ügynökség azon nyilatkozata alapján fizet, hogy a már megelőlegezett pénzösszeg legalább 70 %-át elköltötték. Az előlegek általában összeadódva a maximálisan engedélyezett összeg 100 %-át érik el.

| 6.10. | A nemzeti ügynökségek támogatási megállapodást kötnek a részt vevő szervezetekkel (6), és maguk is előleget nyújtanak nekik (a program típusától függően az összeg 80 %-a és 100 %-a között). A legfőbb jogszerűségi és szabályszerűségi kockázat az, hogy a tanároknak és a diákoknak folyósított egyes támogatások összege helytelen, illetve hogy a kedvezményezettek által bejelentett összegek a jogosnál nagyobbak, vagy nem megalapozottak. Előfordulhat, hogy az ilyen hibák észlelésére nem kerül sor. |
| --- | --- |

6.10.

A nemzeti ügynökségek támogatási megállapodást kötnek a részt vevő szervezetekkel (6), és maguk is előleget nyújtanak nekik (a program típusától függően az összeg 80 %-a és 100 %-a között). A legfőbb jogszerűségi és szabályszerűségi kockázat az, hogy a tanároknak és a diákoknak folyósított egyes támogatások összege helytelen, illetve hogy a kedvezményezettek által bejelentett összegek a jogosnál nagyobbak, vagy nem megalapozottak. Előfordulhat, hogy az ilyen hibák észlelésére nem kerül sor.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 6.11. | A Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszertanát az
  1.1. melléklet 2. része
  mutatja be. A Kutatás és egyéb belső politikák ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:






  — | az ellenőrzés keretében egy 150 kifizetésből álló mintát vizsgáltunk meg, ebből 61 a 6., illetve a 7. KP-ban folyósított közbenső vagy végső kifizetés, 10 az LLP keretében a nemzeti ügynökségeknek kifizetett előleg, 36 pedig a 6., illetve a 7. KP-ban kifizetett előleg volt, míg 43 kifizetés a szakpolitika-terület minden egyéb intézkedésére vonatkozott (7), |
| --- | --- | --- |

6.11.

A Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszertanát az
  1.1. melléklet 2. része
  mutatja be. A Kutatás és egyéb belső politikák ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

—

az ellenőrzés keretében egy 150 kifizetésből álló mintát vizsgáltunk meg, ebből 61 a 6., illetve a 7. KP-ban folyósított közbenső vagy végső kifizetés, 10 az LLP keretében a nemzeti ügynökségeknek kifizetett előleg, 36 pedig a 6., illetve a 7. KP-ban kifizetett előleg volt, míg 43 kifizetés a szakpolitika-terület minden egyéb intézkedésére vonatkozott (7),

| — | a kutatási keretprogramok esetében a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereinek értékelése, amely a mintában szereplő, a keretprogramokra vonatkozó 97 kifizetésen (8) is alapult, a következőkre terjedt ki:






  — | előzetes adminisztratív ellenőrzések, |
| --- | --- | --- |

—

a kutatási keretprogramok esetében a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereinek értékelése, amely a mintában szereplő, a keretprogramokra vonatkozó 97 kifizetésen (8) is alapult, a következőkre terjedt ki:

—

előzetes adminisztratív ellenőrzések,

| — | a projektek költségelszámolásaira vonatkozó, független könyvvizsgálók által benyújtott könyvvizsgálói igazolások vizsgálata, |
| --- | --- |

—

a projektek költségelszámolásaira vonatkozó, független könyvvizsgálók által benyújtott könyvvizsgálói igazolások vizsgálata,

| — | a kedvezményezettek költségkimutatási módszereinek előzetes hitelesítése, |
| --- | --- |

—

a kedvezményezettek költségkimutatási módszereinek előzetes hitelesítése,

| — | a projektek utólagos pénzügyi ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

a projektek utólagos pénzügyi ellenőrzése,

| — | a visszatéríttetések és pénzügyi korrekciók végrehajtása. |
| --- | --- |

—

a visszatéríttetések és pénzügyi korrekciók végrehajtása.

| — | az egyéb belső politikák esetében a rendszerértékelés az Erasmus program felügyeleti és kontrollrendszereire terjedt ki 10 tagállamban, és a következőkből állt:






  — | a nemzeti ügynökségek által elvégzett elsődleges kontrollok, |
| --- | --- | --- |

—

az egyéb belső politikák esetében a rendszerértékelés az Erasmus program felügyeleti és kontrollrendszereire terjedt ki 10 tagállamban, és a következőkből állt:

—

a nemzeti ügynökségek által elvégzett elsődleges kontrollok,

| — | a nemzeti hatóságok által elvégzett, bizonyosság nyújtására irányuló és az éves utólagos nyilatkozatokat alátámasztó másodlagos kontrollok, |
| --- | --- |

—

a nemzeti hatóságok által elvégzett, bizonyosság nyújtására irányuló és az éves utólagos nyilatkozatokat alátámasztó másodlagos kontrollok,

| — | az egyes tagállamok három-három felsőoktatási intézményében alkalmazott eljárások, amelyek egy intézményenként 10 – tanulóknak, illetve oktatóknak – folyósított kifizetésből álló mintán is alapultak, |
| --- | --- |

—

az egyes tagállamok három-három felsőoktatási intézményében alkalmazott eljárások, amelyek egy intézményenként 10 – tanulóknak, illetve oktatóknak – folyósított kifizetésből álló mintán is alapultak,

| — | független ellenőrök által a Bizottság nevében elvégzett utólagos ellenőrzések, |
| --- | --- |

—

független ellenőrök által a Bizottság nevében elvégzett utólagos ellenőrzések,

| — | a fenntartások utóvizsgálatára létrehozott bizottsági felügyeleti rendszer, |
| --- | --- |

—

a fenntartások utóvizsgálatára létrehozott bizottsági felügyeleti rendszer,

| — | a Garanciaalapra irányuló ellenőrzés középpontjában egyrészt az állt, hogy betartották-e a Bizottság és az EBB közötti megállapodásban foglaltakat az Alap eszközeinek kezelésére nézve, másrészt pedig a Bizottság felügyeleti eljárásai. Megvizsgáltuk emellett a független könyvvizsgálócég által végzett munkát is, |
| --- | --- |

—

a Garanciaalapra irányuló ellenőrzés középpontjában egyrészt az állt, hogy betartották-e a Bizottság és az EBB közötti megállapodásban foglaltakat az Alap eszközeinek kezelésére nézve, másrészt pedig a Bizottság felügyeleti eljárásai. Megvizsgáltuk emellett a független könyvvizsgálócég által végzett munkát is,

| — | a vezetői teljességi nyilatkozatok felülvizsgálata a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság, a Vállalkozás- és Iparpolitikai Főigazgatóság, az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság, valamint két végrehajtó ügynökség (az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége és a Kutatási Végrehajtó Ügynökség) éves tevékenységi jelentéseire irányult. |
| --- | --- |

—

a vezetői teljességi nyilatkozatok felülvizsgálata a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság, a Vállalkozás- és Iparpolitikai Főigazgatóság, az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság, valamint két végrehajtó ügynökség (az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége és a Kutatási Végrehajtó Ügynökség) éves tevékenységi jelentéseire irányult.

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 6.12. | A
  6.1. melléklet
  a tranzakciók tesztelésének eredményeit foglalja össze. A tranzakciókból vett minta számvevőszéki tesztelése során 39 %-nál derült fény hibára. A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 1,4 % (9). A Számvevőszék ugyanakkor jelentős hibaszintet és -gyakoriságot állapított meg a 6. és a 7. KP közbenső és végső kifizetéseinél. |
| --- | --- |

6.12.

A
  6.1. melléklet
  a tranzakciók tesztelésének eredményeit foglalja össze. A tranzakciókból vett minta számvevőszéki tesztelése során 39 %-nál derült fény hibára. A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 1,4 % (9). A Számvevőszék ugyanakkor jelentős hibaszintet és -gyakoriságot állapított meg a 6. és a 7. KP közbenső és végső kifizetéseinél.

| 6.13. | A Számvevőszék megállapítása szerint a mintában szereplő 150 tranzakció közül összesen 58-ban fordult elő valamilyen hiba. A hibás közbenső, illetve végső kifizetések döntő része (51-ből 48) a 6., illetve a 7. KP-t érintette. 37 esetben a hibák abból adódtak, hogy a kutatási keretprogramokból finanszírozott projekteknek el nem számolható, illetve pontatlanul elszámolt költségeket térítettek meg. Ez az eredmény összhangban van azokkal a fenntartásokkal, amelyeket a Kutatási és Innovációs, illetve az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság főigazgatója a 6. KP kiadásaiban észlelt lényeges hibaszinttel kapcsolatban fogalmazott meg (lásd:
  6.3. melléklet
  ). Csakúgy, mint az elmúlt három évben, a legfőbb hibatípus továbbra is az, hogy helytelenül számolnak el személyi ráfordításokat, illetve közvetett költségeket. Az egyéb hibatípusok a következők: el nem számolható közvetett adók elszámolása, a befektetett eszközök értékének módszertanilag helytelen leírása, valamint az, ha a bankszámlákon lévő előfinanszírozási összegek után felmerülő kamatokat a valósnál alacsonyabb értéken vagy egyáltalán nem számolják el (10). A fent említett megállapítástípusokat a 6.1. példa szemlélteti. A kutatáson kívüli belső politikákhoz kapcsolódóan hat tranzakciót érintettek hibák. Ezek el nem számolható költségek visszatérítésével és munkaidő-nyilvántartások pontatlan kitöltésével voltak kapcsolatosak. |
| --- | --- |

6.13.

A Számvevőszék megállapítása szerint a mintában szereplő 150 tranzakció közül összesen 58-ban fordult elő valamilyen hiba. A hibás közbenső, illetve végső kifizetések döntő része (51-ből 48) a 6., illetve a 7. KP-t érintette. 37 esetben a hibák abból adódtak, hogy a kutatási keretprogramokból finanszírozott projekteknek el nem számolható, illetve pontatlanul elszámolt költségeket térítettek meg. Ez az eredmény összhangban van azokkal a fenntartásokkal, amelyeket a Kutatási és Innovációs, illetve az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság főigazgatója a 6. KP kiadásaiban észlelt lényeges hibaszinttel kapcsolatban fogalmazott meg (lásd:
  6.3. melléklet
  ). Csakúgy, mint az elmúlt három évben, a legfőbb hibatípus továbbra is az, hogy helytelenül számolnak el személyi ráfordításokat, illetve közvetett költségeket. Az egyéb hibatípusok a következők: el nem számolható közvetett adók elszámolása, a befektetett eszközök értékének módszertanilag helytelen leírása, valamint az, ha a bankszámlákon lévő előfinanszírozási összegek után felmerülő kamatokat a valósnál alacsonyabb értéken vagy egyáltalán nem számolják el (10). A fent említett megállapítástípusokat a 6.1. példa szemlélteti. A kutatáson kívüli belső politikákhoz kapcsolódóan hat tranzakciót érintettek hibák. Ezek el nem számolható költségek visszatérítésével és munkaidő-nyilvántartások pontatlan kitöltésével voltak kapcsolatosak.

| 6.13. | A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy a kedvezményezettek időközi és záró kifizetésre irányuló költségelszámolásaiban talált hibák leggyakoribb oka a személyzeti költségek és a közvetett költségek helytelen kiszámítása. Ezzel kapcsolatban a Bizottság lépéseket tett e kockázat kezelésére (lásd a 6.7. pontot). |
| --- | --- |

6.13.

6.1.   példa

El nem számolható és helytelenül számított költségek

A 6. KP-ból finanszírozott egyik projektet irányító kedvezményezett olyan átalányösszeg alapján számolt el rezsiköltségeket, amely összeg közvetlen személyzeti kiadásokon alapult. Egy 2007-ben végzett utólagos ellenőrzést követően a kedvezményezett ugyan új módszerrel határozta meg a rezsiköltségei megoszlását, ám az utólagos ellenőrzés ajánlásait nem hajtotta végre hiánytalanul és pontosan. A Számvevőszék ellenőrzése során észlelt hibák és következetlenségek következményeként a kedvezményezett 731 652 euróval többet számolt el a valós összegnél.

A kedvezményezett el nem számolható tartózkodási költségekre és el nem számolható közvetett adókra is nyújtott be visszaigénylést, és úgy terhelte a projektre egy informatikai berendezés költségeit, hogy nem alkalmazta az értékvesztés hagyományos könyvelési elvét. Emiatt az elszámolt összeg 10 079 euróval meghaladta a valós összeget.

Összességében a hibaarány – eltekintve attól, hogy a személyzeti költségeket a valósnál alacsonyabbnak tüntették fel – az elszámolt költségek 13 %-át tette ki.

6.1.   példa

El nem számolható és helytelenül számított költségek

A Bizottság a szokásos kontradiktórius eljárást alkalmazza a kedvezményezettel szemben.

A kedvezményezett tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem ért egyet a Számvevőszék bizonyos megállapításaival – különösen a rezsiköltségek arányának számítását illetően. A Bizottság további információt kért a kedvezményezettől, hogy eldönthesse, szükséges-e pénzügyi korrekció, és milyen összeg vonatkozásában.

A RENDSZEREK EREDMÉNYESSÉGE

| 6.14. | A
  6.2. melléklet
  a rendszerellenőrzés eredményeit foglalja össze. A Számvevőszék megállapítása szerint a rendszerek csak részben voltak eredményesek a tranzakciók szabályszerűségének biztosítása terén. |
| --- | --- |

6.14.

A
  6.2. melléklet
  a rendszerellenőrzés eredményeit foglalja össze. A Számvevőszék megállapítása szerint a rendszerek csak részben voltak eredményesek a tranzakciók szabályszerűségének biztosítása terén.

Kutatási keretprogramok

Előzetes adminisztratív ellenőrzések

| 6.15. | Az előzetes adminisztratív ellenőrzés célja, hogy ellenőrizze a kifizetések szabályszerűségét, valamint a kifizetés folyósítása előtt megvizsgálja, hogy betartották-e a szerződéses kötelezettségeket. A Bizottság arra irányuló törekvésével összhangban, hogy az előzetes kontrolleljárások lehető legegyszerűbbé tételével könnyebbé váljon a kifizetések feldolgozása, az előzetes ellenőrzések gyakran csak arról győződnek meg, hogy a hivatalos adminisztratív előírásokat betartották-e, és helyesen számították-e ki a kedvezményezettek költségelszámolásaiban szereplő összegeket. |
| --- | --- |

6.15.

Az előzetes adminisztratív ellenőrzés célja, hogy ellenőrizze a kifizetések szabályszerűségét, valamint a kifizetés folyósítása előtt megvizsgálja, hogy betartották-e a szerződéses kötelezettségeket. A Bizottság arra irányuló törekvésével összhangban, hogy az előzetes kontrolleljárások lehető legegyszerűbbé tételével könnyebbé váljon a kifizetések feldolgozása, az előzetes ellenőrzések gyakran csak arról győződnek meg, hogy a hivatalos adminisztratív előírásokat betartották-e, és helyesen számították-e ki a kedvezményezettek költségelszámolásaiban szereplő összegeket.

| 6.15. | Az előzetesen elvégezhető ellenőrzések köre szükségszerűen korlátozott, ezért kerül sor utólagos ellenőrzésekre. A kontrollrendszert teljességében kell vizsgálni. |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | A kutatási keretprogramokhoz kapcsolódó 97 kifizetésből álló minta ellenőrzése 47 esetben tárt fel hiányosságokat az előzetes adminisztratív ellenőrzések tekintetében, ezek azonban nem tekinthetők lényegesnek (11). |
| --- | --- |

6.16.

A kutatási keretprogramokhoz kapcsolódó 97 kifizetésből álló minta ellenőrzése 47 esetben tárt fel hiányosságokat az előzetes adminisztratív ellenőrzések tekintetében, ezek azonban nem tekinthetők lényegesnek (11).

| 6.17. | Észrevételeztük azt is, hogy noha a bejelentett költségek elszámolhatóságával kapcsolatos kétely esetén részletes előzetes adminisztratív ellenőrzésekre került sor (12), ezek döntő része csak számszakilag ellenőrizte a költségelszámolást, még akkor is, ha a bejelentett költségek bizonyíthatóan nem feleltek meg a támogathatósági követelményeknek (lásd: 6.2. példa). |
| --- | --- |

6.17.

Észrevételeztük azt is, hogy noha a bejelentett költségek elszámolhatóságával kapcsolatos kétely esetén részletes előzetes adminisztratív ellenőrzésekre került sor (12), ezek döntő része csak számszakilag ellenőrizte a költségelszámolást, még akkor is, ha a bejelentett költségek bizonyíthatóan nem feleltek meg a támogathatósági követelményeknek (lásd: 6.2. példa).

6.2.   példa

Előzetes hiányosság

A 6. KP-ból finanszírozott egyik projekt kedvezményezettje a projekt terhére elszámolt személyzeti költségeket az alkalmazottak három kategóriájára vonatkozóan (vezető mérnök, okleveles mérnök és technikus) a költségvetésben előirányzott átlagos órabér alapján számította ki.

A személyzeti költségeknek a tényleges órabér alapján történő újraszámítása jelentős eltérést mutatott az órabérben, és emiatt a teljes elszámolt személyzeti költség (508 452 euro) 65 185 euróval meghaladta a tényleges összeget.

A dokumentációból egyértelműen kiderült, hogy a kedvezményezett átlagos órabérre számolt, a Bizottság mégsem vitatta a bejelentett összeg nagyságát.

| 6.18. | A késedelmes kifizetéseket illetően az előző évhez képest általános javulást tapasztaltunk. A keretprogram egyes egyedi programjai – mint pl. az „Emberek” program – esetében azonban a közbenső és a végső kifizetésekhez átlagosan szükséges idő továbbra is meghaladja a Bizottság célértékét. A 6. és a 7.KP közbenső és végső kifizetéseit tartalmazó számvevőszéki minta 61 kifizetéséből kilencet folyósítottak késedelmesen. Tapasztaltunk rendellenes kifizetésfelfüggesztéseket is (13) . Akadt olyan, a 2005/2006-os beszámolási időszakra vonatkozó kifizetés, amelyet – elsősorban a szerződés egy kedvezményezettjének jogállásával kapcsolatos probléma miatt – 1 280 napra függesztettek fel. A kifizetést végül 2010 októberében folyósították. |
| --- | --- |

6.18.

A késedelmes kifizetéseket illetően az előző évhez képest általános javulást tapasztaltunk. A keretprogram egyes egyedi programjai – mint pl. az „Emberek” program – esetében azonban a közbenső és a végső kifizetésekhez átlagosan szükséges idő továbbra is meghaladja a Bizottság célértékét. A 6. és a 7.KP közbenső és végső kifizetéseit tartalmazó számvevőszéki minta 61 kifizetéséből kilencet folyósítottak késedelmesen. Tapasztaltunk rendellenes kifizetésfelfüggesztéseket is (13) . Akadt olyan, a 2005/2006-os beszámolási időszakra vonatkozó kifizetés, amelyet – elsősorban a szerződés egy kedvezményezettjének jogállásával kapcsolatos probléma miatt – 1 280 napra függesztettek fel. A kifizetést végül 2010 októberében folyósították.

| 6.18. | A Bizottság üdvözli a kifizetések terén mutatkozó haladás kedvező értékelését. A bizottsági szolgálatok folyamatosan ellenőrzik ezt a kérdést, különösen a költségvetési rendeletben meghatározottnál szigorúbb határidőket előíró 2009. áprilisi bizottsági közlemény megjelenése óta.

  A kifizetésre csak akkor kerül sor, ha a kedvezményezett által benyújtott költségelszámolás teljes, és lehetővé teszi, hogy a Bizottság értékelje, ténylegesen a szabályoknak megfelelően jártak-e el. Amennyiben nem így történt, a Bizottságnak kötelessége felfüggeszteni a kifizetést.


  A felfüggesztés megszűnik, amint a kedvezményezett benyújtja a hiányzó dokumentációt vagy a Bizottság által kért információt.


  A Számvevőszék által említett eset kivételszámba megy, és nem a Bizottság rendes működését mutatja. |
| --- | --- |

6.18.

A kifizetésre csak akkor kerül sor, ha a kedvezményezett által benyújtott költségelszámolás teljes, és lehetővé teszi, hogy a Bizottság értékelje, ténylegesen a szabályoknak megfelelően jártak-e el. Amennyiben nem így történt, a Bizottságnak kötelessége felfüggeszteni a kifizetést.

A felfüggesztés megszűnik, amint a kedvezményezett benyújtja a hiányzó dokumentációt vagy a Bizottság által kért információt.

A Számvevőszék által említett eset kivételszámba megy, és nem a Bizottság rendes működését mutatja.

A költségelszámolásokhoz adott könyvvizsgálói igazolás

| 6.19. | A támogatási megállapodások értelmében a kedvezményezettek költségelszámolásaihoz független könyvvizsgáló által kiadott könyvvizsgálói igazolást kell csatolni. A könyvvizsgálónak igazolnia kell egyrészt azt, hogy a költségelszámolásban szereplő kiadások pontosak, ténylegesen felmerültek és támogathatóak, másrészt az előfinanszírozás után felmerülő kamat összegét és minden egyéb projektbevételt. A könyvvizsgálói igazolások mind a 6. mind a 7. KP esetében a fő ellenőrzési mechanizmusok közé tartoznak. |
| --- | --- |

6.19.

A támogatási megállapodások értelmében a kedvezményezettek költségelszámolásaihoz független könyvvizsgáló által kiadott könyvvizsgálói igazolást kell csatolni. A könyvvizsgálónak igazolnia kell egyrészt azt, hogy a költségelszámolásban szereplő kiadások pontosak, ténylegesen felmerültek és támogathatóak, másrészt az előfinanszírozás után felmerülő kamat összegét és minden egyéb projektbevételt. A könyvvizsgálói igazolások mind a 6. mind a 7. KP esetében a fő ellenőrzési mechanizmusok közé tartoznak.

| 6.20. | Míg a 6. KP esetében a könyvvizsgálói igazolás benyújtása az egyes beszámolási időszakok végén elvben kötelező volt, a 7. KP-nál a kedvezményezettek csak akkor kötelesek könyvvizsgálói hitelesítést benyújtani, ha az uniós finanszírozás összege legalább 375 000 euro (14). A 7. KP egészét tekintve a Bizottság becslése szerint a résztvevők több mint 80 %-a nem fogja meghaladni ezt a küszöbértéket. Ezzel a változással ugyan csökken a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív teher, ám egyben nő annak kockázata, hogy a küszöbérték alatti támogatások esetében nem észlelik időben a hibákat. |
| --- | --- |

6.20.

Míg a 6. KP esetében a könyvvizsgálói igazolás benyújtása az egyes beszámolási időszakok végén elvben kötelező volt, a 7. KP-nál a kedvezményezettek csak akkor kötelesek könyvvizsgálói hitelesítést benyújtani, ha az uniós finanszírozás összege legalább 375 000 euro (14). A 7. KP egészét tekintve a Bizottság becslése szerint a résztvevők több mint 80 %-a nem fogja meghaladni ezt a küszöbértéket. Ezzel a változással ugyan csökken a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív teher, ám egyben nő annak kockázata, hogy a küszöbérték alatti támogatások esetében nem észlelik időben a hibákat.

| 6.20. | A 7. kutatási keretprogram esetében a jogalkotó hatóság úgy határozott, hogy a program vonzóbbá tétele érdekében csökkenti a könyvvizsgálói igazolás kötelező benyújtásával kapcsolatban a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terhet.

  Ezt a szempontot továbbá a 7. keretprogramra vonatkozó átfogó ellenőrzési stratégiával együtt kell vizsgálni. |
| --- | --- |

6.20.

Ezt a szempontot továbbá a 7. keretprogramra vonatkozó átfogó ellenőrzési stratégiával együtt kell vizsgálni.

| 6.21. | Annak a kedvezményezetteknél ellenőrzött 33 költségelszámolásnak az esetében, ahol nyújtottak be igazolást, összevetettük saját ellenőrzésünk eredményeit az igazolásban foglaltakkal. 27 esetben hiába adott ki a hiteles könyvvizsgáló korlátozás nélküli véleményt, a Számvevőszék mégis talált hibát. 14 esetben a hibák jelentős (2 % fölötti) pénzügyi hatással jártak, illetve a hatályos szabályozásnak nem megfelelő költségkimutatási módszerekhez kapcsolódtak. A jelentős pénzügyi hatással járó esetekben a bizottsági főigazgatóságok (az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság kivételével) hivatalosan nem kommunikálnak a külső ellenőrökkel, azaz nem adnak visszajelzést és nem kérnek magyarázatot, noha egyértelmű, hogy a kiadott hitelesítés nem megbízható. |
| --- | --- |

6.21.

Annak a kedvezményezetteknél ellenőrzött 33 költségelszámolásnak az esetében, ahol nyújtottak be igazolást, összevetettük saját ellenőrzésünk eredményeit az igazolásban foglaltakkal. 27 esetben hiába adott ki a hiteles könyvvizsgáló korlátozás nélküli véleményt, a Számvevőszék mégis talált hibát. 14 esetben a hibák jelentős (2 % fölötti) pénzügyi hatással jártak, illetve a hatályos szabályozásnak nem megfelelő költségkimutatási módszerekhez kapcsolódtak. A jelentős pénzügyi hatással járó esetekben a bizottsági főigazgatóságok (az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság kivételével) hivatalosan nem kommunikálnak a külső ellenőrökkel, azaz nem adnak visszajelzést és nem kérnek magyarázatot, noha egyértelmű, hogy a kiadott hitelesítés nem megbízható.

| 6.21. | Hivatalos visszajelzést küldünk az ellenőrzött kedvezményezetteknek, ezzel ösztönözve őket arra, hogy ismertessék könyvvizsgálóikkal a bizottsági ellenőrzés eredményeit, valamint megadjuk nekik, hol találják meg a mindenki számára hozzáférhető elszámolhatósági követelményeket és értelmezéseket. |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | Az előző évi megállapításokban megfogalmazottakhoz hasonlóan ez a kontrollmechanizmus továbbra is csak részben működik eredményesen. |
| --- | --- |

6.22.

Az előző évi megállapításokban megfogalmazottakhoz hasonlóan ez a kontrollmechanizmus továbbra is csak részben működik eredményesen.

| 6.22. | Bár a 6. keretprogramhoz benyújtott könyvvizsgálói igazolások nem biztosították a várt mértékű bizonyosságot, a szóban forgó előzetes ellenőrzés jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy az 5. keretprogramhoz viszonyítva a 6. keretprogramban csökkent a hibaarány.

  A 7. keretprogram esetében az egyeztetett eljárások bevezetése eredményeként csökkennie kellene az elszámolhatósági szabályok értelmezésével kapcsolatos hibák számának.


  A Bizottság stratégiát dolgozott ki, amely arra irányul, hogy a hitelesítő könyvvizsgálók teljes mértékben megértsék a támogatásokra vonatkozó követelményeket és rendelkezéseket. A stratégia a jogalapra és a végrehajtási dokumentumokon felül részletesen kifejtett útmutatást is tartalmaz. |
| --- | --- |

6.22.

A 7. keretprogram esetében az egyeztetett eljárások bevezetése eredményeként csökkennie kellene az elszámolhatósági szabályok értelmezésével kapcsolatos hibák számának.

A Bizottság stratégiát dolgozott ki, amely arra irányul, hogy a hitelesítő könyvvizsgálók teljes mértékben megértsék a támogatásokra vonatkozó követelményeket és rendelkezéseket. A stratégia a jogalapra és a végrehajtási dokumentumokon felül részletesen kifejtett útmutatást is tartalmaz.

A kedvezményezettek költségkimutatási módszereinek előzetes hitelesítése a 7. KP esetében

| 6.23. | A 7. KP-hoz kapcsolódó támogatási megállapodás általános feltételei a költségkimutatási módszerek előzetes hitelesítésének két típusát vezették be: az átlagos személyi jellegű költségekre vonatkozó (CoMAv) hitelesítést (15), valamint a személyi ráfordítások és közvetett költségek számítási módszereire vonatkozó (CoM) hitelesítést (16). |
| --- | --- |

6.23.

A 7. KP-hoz kapcsolódó támogatási megállapodás általános feltételei a költségkimutatási módszerek előzetes hitelesítésének két típusát vezették be: az átlagos személyi jellegű költségekre vonatkozó (CoMAv) hitelesítést (15), valamint a személyi ráfordítások és közvetett költségek számítási módszereire vonatkozó (CoM) hitelesítést (16).

| 6.24. | A hitelesítések céljai a következők: i. arra ösztönzik a kedvezményezetteket, hogy helyes módszerekkel számítsák ki a személyi ráfordításokat és a közvetett költségeket; ii. biztosítják a kedvezményezetteket afelől, hogy alkalmazott módszereik összhangban vannak a 7. KP támogatási megállapodásainak követelményeivel; iii. csökkentik a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhet, amennyiben már nem kell a közbenső költségelszámolásokra vonatkozó hitelesítéseket benyújtaniuk. |
| --- | --- |

6.24.

A hitelesítések céljai a következők: i. arra ösztönzik a kedvezményezetteket, hogy helyes módszerekkel számítsák ki a személyi ráfordításokat és a közvetett költségeket; ii. biztosítják a kedvezményezetteket afelől, hogy alkalmazott módszereik összhangban vannak a 7. KP támogatási megállapodásainak követelményeivel; iii. csökkentik a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhet, amennyiben már nem kell a közbenső költségelszámolásokra vonatkozó hitelesítéseket benyújtaniuk.

| 6.25. | 2010. december végéig kb. 500 kedvezményezett közül mindössze 16 esetében hagyták jóvá a CoM-hitelesítést, míg kb. 4 000 kedvezményezett közül csupán 36-nak a CoMAv-hitelesítése részesült jóváhagyásban. A Bizottság egyszerűsítési törekvéseire fittyet hányóan alacsony részvételi/elfogadottsági szintet csalódásként kell elkönyvelnünk. |
| --- | --- |

6.25.

2010. december végéig kb. 500 kedvezményezett közül mindössze 16 esetében hagyták jóvá a CoM-hitelesítést, míg kb. 4 000 kedvezményezett közül csupán 36-nak a CoMAv-hitelesítése részesült jóváhagyásban. A Bizottság egyszerűsítési törekvéseire fittyet hányóan alacsony részvételi/elfogadottsági szintet csalódásként kell elkönyvelnünk.

| 6.25. | A Bizottság felismerte, hogy a költségkimutatási módszerek hitelesítésének elfogadhatósági kritériumai a legtöbb kedvezményezett számára túl szigorúak (27).

  A Bizottság jelentős egyszerűsítést hajtott végre annak érdekében, hogy a meglévő jogi keret mellett lehetővé tegye az átlagos személyi jellegű költségek használatát.


  A költségszámítási módszerek előzetes jóváhagyásának általánosságban véve csalódást keltő tapasztalatait azonban a Bizottság figyelembe fogja venni a következő finanszírozási időszak szabályainak előkészítése során. |
| --- | --- |

6.25.

A Bizottság jelentős egyszerűsítést hajtott végre annak érdekében, hogy a meglévő jogi keret mellett lehetővé tegye az átlagos személyi jellegű költségek használatát.

A költségszámítási módszerek előzetes jóváhagyásának általánosságban véve csalódást keltő tapasztalatait azonban a Bizottság figyelembe fogja venni a következő finanszírozási időszak szabályainak előkészítése során.

| 6.26. | Ellenőrzésünk során áttekintettük a Bizottság hitelesítési folyamatát is. Kivételekre nem derült fény. A bizottsági kontrollokat annak rendje és módja szerint alkalmazzák. |
| --- | --- |

6.26.

Ellenőrzésünk során áttekintettük a Bizottság hitelesítési folyamatát is. Kivételekre nem derült fény. A bizottsági kontrollokat annak rendje és módja szerint alkalmazzák.

| 6.27. | A számítási módszerek hitelesítési kérelmeihez tartozik egy független ellenőr által, az „egyeztetett eljárások” alapján kibocsátott „tényszerű megállapításokról szóló beszámoló” is, amely a kedvezményezettek által szolgáltatott információk helyességét ellenőrzi. A független ellenőr tényszerű megállapításokról szóló beszámolójának bizonyosságot kell nyújtania a Bizottság részére arról, hogy a kedvezményezett megfelel a hitelesítés kiadásához előírt kritériumoknak. A helyszínen felkeresett két kedvezményezett esetében a Számvevőszék olyan kivételeket állapított meg, amelyek megkérdőjelezik, hogy a Bizottság mennyire hagyatkozhat ezekre a beszámolókra (17). |
| --- | --- |

6.27.

A számítási módszerek hitelesítési kérelmeihez tartozik egy független ellenőr által, az „egyeztetett eljárások” alapján kibocsátott „tényszerű megállapításokról szóló beszámoló” is, amely a kedvezményezettek által szolgáltatott információk helyességét ellenőrzi. A független ellenőr tényszerű megállapításokról szóló beszámolójának bizonyosságot kell nyújtania a Bizottság részére arról, hogy a kedvezményezett megfelel a hitelesítés kiadásához előírt kritériumoknak. A helyszínen felkeresett két kedvezményezett esetében a Számvevőszék olyan kivételeket állapított meg, amelyek megkérdőjelezik, hogy a Bizottság mennyire hagyatkozhat ezekre a beszámolókra (17).

| 6.27. | A Számvevőszék által említett egyik esetben a Bizottság már tárgyal a kedvezményezettel, és megfelelő intézkedéseket tesz majd. A másik esetre vonatkozóan a Bizottság a hitelesítés jóváhagyása előtt olyan további információkhoz jutott, amelyek a pénzügyi kimutatásra való támaszkodáson túlmenő bizonyosságot nyújtottak. Ennek megfelelően a Számvevőszék által felvetett kérdés formális jellegű, és nem befolyásolja a költségszámítási módszerek jóváhagyásának megbízhatóságát. |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Az elfogadottság igen alacsony szintje és az, hogy a külső ellenőr jelentései is hiányosságokról számoltak be, azt jelzi, hogy ez az eljárás ugyan elvileg helyes, ám csak korlátozottan eredményes. |
| --- | --- |

6.28.

Az elfogadottság igen alacsony szintje és az, hogy a külső ellenőr jelentései is hiányosságokról számoltak be, azt jelzi, hogy ez az eljárás ugyan elvileg helyes, ám csak korlátozottan eredményes.

A Bizottság utólagos ellenőrzésekre vonatkozó stratégiája

| 6.29. | A bizottsági kontrollrendszer fő eleme a kedvezményezetteknél végzett utólagos pénzügyi ellenőrzések programja, amely azt vizsgálja, hogy a bejelentett költségek megfelelnek-e a támogathatósági kritériumoknak. |
| --- | --- |

6.29.

A bizottsági kontrollrendszer fő eleme a kedvezményezetteknél végzett utólagos pénzügyi ellenőrzések programja, amely azt vizsgálja, hogy a bejelentett költségek megfelelnek-e a támogathatósági kritériumoknak.

| 6.30. | A 7. KP utólagos ellenőrzési stratégiája (2009–2016) lényegében a következőkből áll: i. véletlenszerű kiválasztás alapján végzett ellenőrzések, amelyek úgy lettek kialakítva, hogy a teljes alapsokaságra nézve reprezentatív hibaarányt adjanak meg; ii. a magas kockázatú területeket célzó „kiigazító ellenőrzések” (18). 2010-ben jóval több kiadás képezte utólagos ellenőrzés tárgyát, mint 2009-ben, és jelentős mértékben nőtt az el nem számolhatónak talált költségek értéke is, (lásd:
  6.2. táblázat
  ). Összességében a Bizottság által kialakított utólagos stratégiát eredményesnek értékeltük, noha további tökéletesítésnek volna helye a fennmaradó hibaaránnyal, illetve a külső ellenőrök munkájára való hagyatkozással kapcsolatban. |
| --- | --- |

6.30.

A 7. KP utólagos ellenőrzési stratégiája (2009–2016) lényegében a következőkből áll: i. véletlenszerű kiválasztás alapján végzett ellenőrzések, amelyek úgy lettek kialakítva, hogy a teljes alapsokaságra nézve reprezentatív hibaarányt adjanak meg; ii. a magas kockázatú területeket célzó „kiigazító ellenőrzések” (18). 2010-ben jóval több kiadás képezte utólagos ellenőrzés tárgyát, mint 2009-ben, és jelentős mértékben nőtt az el nem számolhatónak talált költségek értéke is, (lásd:
  6.2. táblázat
  ). Összességében a Bizottság által kialakított utólagos stratégiát eredményesnek értékeltük, noha további tökéletesítésnek volna helye a fennmaradó hibaaránnyal, illetve a külső ellenőrök munkájára való hagyatkozással kapcsolatban.

6.2. táblázat –   A Bizottság utólagos ellenőrzési stratégiájának végrehajtása

| | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- |
| 6. KP | 7. KP | 6. KP | 7. KP |
| Ellenőrzések száma | 2 323 | 349 | 1 906 | 16 |
| Ellenőrzött bejelentett költségek értéke (millió euro) | 2 183 | 111 | 1 807 | 2 |
| A megállapítottan el nem számolható költségek értéke (millió euro) | 91 | 5 | 69 | — |
| Visszafizetendő bizottsági támogatás (millió euro) | 45 | 4 | 33 | — |

2010

2009

6. KP

7. KP

6. KP

7. KP

Ellenőrzések száma

2 323

349

1 906

16

Ellenőrzött bejelentett költségek értéke (millió euro)

2 183

111

1 807

2

A megállapítottan el nem számolható költségek értéke (millió euro)

91

5

69

—

Visszafizetendő bizottsági támogatás (millió euro)

45

4

33

—

A fennmaradó hibaarány

| 6.31. | Mivel a főigazgatók a 7. KP költségvetésének különálló részeire vonatkozóan egyenként adnak ki megbízhatósági nyilatkozatot, az egyes bizottsági részlegek saját mintát alkalmaznak, és annak a reprezentatív hibaarányáról számolnak be. Az egyes főigazgatóságok reprezentatív hibaaránya szolgál alapul a fennmaradó hibaarány (19) kiszámításához, mely utóbbi az éves megbízhatósági nyilatkozat egyik sarokköve. |
| --- | --- |

6.31.

Mivel a főigazgatók a 7. KP költségvetésének különálló részeire vonatkozóan egyenként adnak ki megbízhatósági nyilatkozatot, az egyes bizottsági részlegek saját mintát alkalmaznak, és annak a reprezentatív hibaarányáról számolnak be. Az egyes főigazgatóságok reprezentatív hibaaránya szolgál alapul a fennmaradó hibaarány (19) kiszámításához, mely utóbbi az éves megbízhatósági nyilatkozat egyik sarokköve.

| 6.31. | A főigazgató megbízhatósági nyilatkozatának megfelelő alátámasztása érdekében a Bizottság megállapította a reprezentatív hibaarány és a fennmaradóhiba-arány kiszámításának képletét, amelyet a bizottsági szolgálatok és a végrehajtó ügynökségek azonos módon alkalmaznak.

  A megbízhatósági nyilatkozatot más tényezőkkel is alátámasztják, de a számítási képlet az egyik legfontosabb. |
| --- | --- |

6.31.

A megbízhatósági nyilatkozatot más tényezőkkel is alátámasztják, de a számítási képlet az egyik legfontosabb.

| 6.32. | A fennmaradó hibaarány kiszámítása azon a feltevésen alapul, hogy minden észlelt hibát, így a rendszeresen előforduló hibákat is, korrigálják. A Bizottság nem vizsgálja rendszeresen, hogy az ismét benyújtott költségelszámolásokat korrigálták-e, ezért a fennmaradó hibaarányra csak korlátozottan lehet hagyatkozni (lásd: 6.1. példa). |
| --- | --- |

6.32.

A fennmaradó hibaarány kiszámítása azon a feltevésen alapul, hogy minden észlelt hibát, így a rendszeresen előforduló hibákat is, korrigálják. A Bizottság nem vizsgálja rendszeresen, hogy az ismét benyújtott költségelszámolásokat korrigálták-e, ezért a fennmaradó hibaarányra csak korlátozottan lehet hagyatkozni (lásd: 6.1. példa).

| 6.32. | A fennmaradó hibák Bizottság által megállapított aránya megbízható. A hibaarányt számos, a használatos kontrollrendszerből – elsősorban az ellenőrzési stratégiából – származó adat, valamint az extrapolációs eredmények támasztják alá.

  Az újra benyújtott költségelszámolások ellenőrzésére a Bizottság olyan rendszert vezetett be, amelyben hitelességi és teljességi, szükség esetén pedig nyomonkövetési ellenőrzéseket is végeznek, így biztosítva, hogy a kedvezményezettek ténylegesen javítják a rendszeres hibákat. Az átalányszázalékokon alapuló extrapolációs eljárások 2009. decemberi bevezetése és a szerződő felek általi széles körű használata miatt jóval kevesebb nyomonkövetési ellenőrzésre volt szükség.


  Több évre vetítve tehát a jelenlegi rendszer biztosítja a fennmaradóhiba-arány megbízhatóságát.


  A rendszer működésére példa, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság 2011. március 31-ig 14,51 millió eurót fizettetett vissza sikeresen. |
| --- | --- |

6.32.

Az újra benyújtott költségelszámolások ellenőrzésére a Bizottság olyan rendszert vezetett be, amelyben hitelességi és teljességi, szükség esetén pedig nyomonkövetési ellenőrzéseket is végeznek, így biztosítva, hogy a kedvezményezettek ténylegesen javítják a rendszeres hibákat. Az átalányszázalékokon alapuló extrapolációs eljárások 2009. decemberi bevezetése és a szerződő felek általi széles körű használata miatt jóval kevesebb nyomonkövetési ellenőrzésre volt szükség.

Több évre vetítve tehát a jelenlegi rendszer biztosítja a fennmaradóhiba-arány megbízhatóságát.

A rendszer működésére példa, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság 2011. március 31-ig 14,51 millió eurót fizettetett vissza sikeresen.

A külső ellenőrök munkájának felhasználása

| 6.33. | Az ellenőrzéseket bizottsági ellenőrök vagy – a Bizottság felügyelete alatt – külső könyvvizsgáló cégek végzik. A 2010 végi adatok szerint a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság 6. és 7. KP-ra irányuló, már lezárt ellenőrzéseinek 73 %-át (1 267-ből 921-et) külső ellenőrök végezték el. Ez az arány az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság esetében 76 % volt (568-ból 431). |
| --- | --- |

6.33.

Az ellenőrzéseket bizottsági ellenőrök vagy – a Bizottság felügyelete alatt – külső könyvvizsgáló cégek végzik. A 2010 végi adatok szerint a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság 6. és 7. KP-ra irányuló, már lezárt ellenőrzéseinek 73 %-át (1 267-ből 921-et) külső ellenőrök végezték el. Ez az arány az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság esetében 76 % volt (568-ból 431).

| 6.34. | Más ellenőrök munkájának felhasználása elfogadott ellenőrzési gyakorlat. A nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardokat azért hozták létre, hogy a vonatkozó általános alapelvek közös értelmezése biztosítva legyen. A Bizottság számos eljárást vezetett be azzal a céllal, hogy a külső ellenőrzések eredményeire is lehessen támaszkodni. Az egyik legfőbb kockázat abban rejlik, hogy nem elégséges vagy nem megfelelő külső ellenőri munka esetén nem derül fény a költségelszámolások egyes hibáira. E kockázat minimálisra csökkentése végett a standardok előírják, hogy az ellenőrzési jelentések és megállapítások teljes mértékű felhasználhatósága érdekében rendszeres időszakonként felül kell vizsgálni a munkamódszerek és az ellenőrzési eljárások minőségét. A Bizottság eljárásai ezt a szempontot nem veszik figyelembe. |
| --- | --- |

6.34.

Más ellenőrök munkájának felhasználása elfogadott ellenőrzési gyakorlat. A nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardokat azért hozták létre, hogy a vonatkozó általános alapelvek közös értelmezése biztosítva legyen. A Bizottság számos eljárást vezetett be azzal a céllal, hogy a külső ellenőrzések eredményeire is lehessen támaszkodni. Az egyik legfőbb kockázat abban rejlik, hogy nem elégséges vagy nem megfelelő külső ellenőri munka esetén nem derül fény a költségelszámolások egyes hibáira. E kockázat minimálisra csökkentése végett a standardok előírják, hogy az ellenőrzési jelentések és megállapítások teljes mértékű felhasználhatósága érdekében rendszeres időszakonként felül kell vizsgálni a munkamódszerek és az ellenőrzési eljárások minőségét. A Bizottság eljárásai ezt a szempontot nem veszik figyelembe.

| 6.34. | A kiszervezett ellenőrzéseket teljes mértékben a Bizottság tervezi és ellenőrzi.

  A külső ellenőröket páneurópai alapú, egyedi ellenőrzési megközelítésen nyugvó, alapos vizsgálatot követően választják ki. A Bizottság eljuttatja nekik az ellenőrzési kézikönyvet, és további útmutatást ad a következetes ellenőrzés biztosítása és a minőségi problémák elkerülése végett.


  A Bizottság ellenőrei számos ellenőrzésre elkísérik a külső cégek képviselőit. Ez biztosítja a tervezés, az ellenőrzés lebonyolítása, valamint a jelentéstétel területén az együttműködést, ezáltal pedig lehetővé teszi az érintett külső ellenőrző cégek munkamódszereinek és ellenőrzési eljárásainak figyelemmel kísérését.


  A Bizottság tehát úgy véli, hogy ebben az esetben nem lenne megfelelő a külső ellenőrök munkájára való támaszkodásra vonatkozó ellenőrzési standardok közvetlen alkalmazása. |
| --- | --- |

6.34.

A külső ellenőröket páneurópai alapú, egyedi ellenőrzési megközelítésen nyugvó, alapos vizsgálatot követően választják ki. A Bizottság eljuttatja nekik az ellenőrzési kézikönyvet, és további útmutatást ad a következetes ellenőrzés biztosítása és a minőségi problémák elkerülése végett.

A Bizottság ellenőrei számos ellenőrzésre elkísérik a külső cégek képviselőit. Ez biztosítja a tervezés, az ellenőrzés lebonyolítása, valamint a jelentéstétel területén az együttműködést, ezáltal pedig lehetővé teszi az érintett külső ellenőrző cégek munkamódszereinek és ellenőrzési eljárásainak figyelemmel kísérését.

A Bizottság tehát úgy véli, hogy ebben az esetben nem lenne megfelelő a külső ellenőrök munkájára való támaszkodásra vonatkozó ellenőrzési standardok közvetlen alkalmazása.

A visszafizettetésekkel és pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos rendszerek

| 6.35. | Az utólagos ellenőrzés terén tett jelentős bizottsági erőfeszítések eredményeként 2010 végére a visszatérítendő összeg a 2009-es összeghez képest jelentősen megnőtt (lásd:
  6.2. táblázat
  ). A Számvevőszék megvizsgálta a Bizottság 2008-as és 2009-es, számszerűsíthető hibát tartalmazó DAS-esetekkel kapcsolatos utó-ellenőrzési intézkedéseit, valamint a Bizottság utólagos ellenőrzéseit, és azt állapította meg, hogy a Bizottság a nem elszámolható költségek visszatérítése tekintetében megfelelő eljárásokat alkalmazott. |
| --- | --- |

6.35.

Az utólagos ellenőrzés terén tett jelentős bizottsági erőfeszítések eredményeként 2010 végére a visszatérítendő összeg a 2009-es összeghez képest jelentősen megnőtt (lásd:
  6.2. táblázat
  ). A Számvevőszék megvizsgálta a Bizottság 2008-as és 2009-es, számszerűsíthető hibát tartalmazó DAS-esetekkel kapcsolatos utó-ellenőrzési intézkedéseit, valamint a Bizottság utólagos ellenőrzéseit, és azt állapította meg, hogy a Bizottság a nem elszámolható költségek visszatérítése tekintetében megfelelő eljárásokat alkalmazott.

| 6.36. | Ami egy adott szerződéshez kapcsolódó szankciókat illeti, ha a kedvezményezett nem a valóságnak megfelelően tüntette fel a költségeit, a Bizottság idő előtti felmondhatja a szerződést, illetve kötbért alkalmazhat. Észrevételeztük, hogy a Bizottság gyakrabban alkalmazta ezeket a korrekciós intézkedéseket, és így 2010-ben összességében jóval nagyobb összegű kötbér alkalmazására került sor (2009 végén ez az összeg 223 000 euro, 2010 végén pedig már 1 536 000 euro volt). |
| --- | --- |

6.36.

Ami egy adott szerződéshez kapcsolódó szankciókat illeti, ha a kedvezményezett nem a valóságnak megfelelően tüntette fel a költségeit, a Bizottság idő előtti felmondhatja a szerződést, illetve kötbért alkalmazhat. Észrevételeztük, hogy a Bizottság gyakrabban alkalmazta ezeket a korrekciós intézkedéseket, és így 2010-ben összességében jóval nagyobb összegű kötbér alkalmazására került sor (2009 végén ez az összeg 223 000 euro, 2010 végén pedig már 1 536 000 euro volt).

Egyéb belső politikák

Az egész életen át tartó tanulás programjának rendszerei – Erasmus

| 6.37. | Az egész életen át tartó tanulás program kontrollkörnyezetében a feladatmegoszlás a következő:






  — | a nemzeti ügynökség irányítja az elsődleges kontrollokat. Ezek: a záró beszámolók elemzése, az elszámolt költségeket alátámasztó bizonylatok adminisztratív ellenőrzése, helyszíni ellenőrzések, utólagos ellenőrzések, valamint a rendszeres kedvezményezettek, például egyetemek rendszerellenőrzése. A nemzeti ügynökség éves jelentésben tájékoztatja a Bizottságot és a nemzeti hatóságot az elvégzett elsődleges kontrollokról, |
| --- | --- | --- |

6.37.

Az egész életen át tartó tanulás program kontrollkörnyezetében a feladatmegoszlás a következő:

—

a nemzeti ügynökség irányítja az elsődleges kontrollokat. Ezek: a záró beszámolók elemzése, az elszámolt költségeket alátámasztó bizonylatok adminisztratív ellenőrzése, helyszíni ellenőrzések, utólagos ellenőrzések, valamint a rendszeres kedvezményezettek, például egyetemek rendszerellenőrzése. A nemzeti ügynökség éves jelentésben tájékoztatja a Bizottságot és a nemzeti hatóságot az elvégzett elsődleges kontrollokról,

| — | a nemzeti hatóság végzi a rendszerek és az elsődleges kontrollok eredményességét szavatoló, az éves utólagos nyilatkozat elkészítéséhez támogatást nyújtó másodlagos kontrollokat (20), |
| --- | --- |

—

a nemzeti hatóság végzi a rendszerek és az elsődleges kontrollok eredményességét szavatoló, az éves utólagos nyilatkozat elkészítéséhez támogatást nyújtó másodlagos kontrollokat (20),

| — | a Bizottság által végzett kontrollok elsősorban az éves utólagos nyilatkozatok értékelését és rendszermonitoring célú helyszíni ellenőrzéseket, valamint pénzügyi és felügyeleti ellenőrzéseket foglalnak magukba. |
| --- | --- |

—

a Bizottság által végzett kontrollok elsősorban az éves utólagos nyilatkozatok értékelését és rendszermonitoring célú helyszíni ellenőrzéseket, valamint pénzügyi és felügyeleti ellenőrzéseket foglalnak magukba.

| 6.38. | A Számvevőszék tíz, az Erasmus programért felelős nemzeti ügynökségre és az ezeket felülvizsgáló nemzeti hatóságokra irányuló rendszerellenőrzést végzett. Az Erasmus program a felsőoktatási intézmények közötti együttműködést finanszírozza Európa-szerte, és elsősorban azt támogatja, hogy a diákok 3–12 hónapos tanulmányi időszakot tölthessenek el egy másik részt vevő országban. Egy diák országtól függően általában 250–500 euro összegű havi ösztöndíjat kap. A program támogatja azt is, ha egyetemi oktatók vagy vállalkozók rövid időszakra külföldön kívánnak tanítást vállalni, illetve, ha egyetemi dolgozók külföldi képzésen szeretnének részt venni. Az Erasmus emellett támogat olyan rövid intenzív tanulmányi programokat is, amelyek legalább három részt vevő ország felsőoktatási intézményeinek diákjait és oktatóit hozzák össze. Az ellenőrzött rendszerek a tranzakciók szabályszerűségének biztosítása szempontjából összességükben csak részben minősültek eredményesnek. |
| --- | --- |

6.38.

A Számvevőszék tíz, az Erasmus programért felelős nemzeti ügynökségre és az ezeket felülvizsgáló nemzeti hatóságokra irányuló rendszerellenőrzést végzett. Az Erasmus program a felsőoktatási intézmények közötti együttműködést finanszírozza Európa-szerte, és elsősorban azt támogatja, hogy a diákok 3–12 hónapos tanulmányi időszakot tölthessenek el egy másik részt vevő országban. Egy diák országtól függően általában 250–500 euro összegű havi ösztöndíjat kap. A program támogatja azt is, ha egyetemi oktatók vagy vállalkozók rövid időszakra külföldön kívánnak tanítást vállalni, illetve, ha egyetemi dolgozók külföldi képzésen szeretnének részt venni. Az Erasmus emellett támogat olyan rövid intenzív tanulmányi programokat is, amelyek legalább három részt vevő ország felsőoktatási intézményeinek diákjait és oktatóit hozzák össze. Az ellenőrzött rendszerek a tranzakciók szabályszerűségének biztosítása szempontjából összességükben csak részben minősültek eredményesnek.

Elsődleges kontrollok

| 6.39. | Megállapítottuk, hogy a nemzeti ügynökségeknek szóló bizottsági útmutató követelményeit általában magas szinten betartották. Nyolc esetben azonban nem hajtották végre hiánytalanul az elsődleges kontrollokat. Egyes esetekben nem találtunk bizonyítékot arra, hogy végeztek adminisztratív ellenőrzést, néhány esetben pedig túl kevés egyéni mobilitási részvételi akta ellenőrzésére került sor. Az egész életen át tartó tanulás programjának rendszereire vonatkozó egyéb fő kontrollkövetelmények kapcsán még a következő hiányosságok merültek fel: nem készült jegyzék a kivételekről; a jegyzékre vonatkozóan nem került sor utólagos intézkedésre; a pénzállomány-kezelési politika nem biztosította a pénzeszközök kamatozó számlán történő elhelyezését; későn nyújtották be az éves jelentéseket a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.39.

Megállapítottuk, hogy a nemzeti ügynökségeknek szóló bizottsági útmutató követelményeit általában magas szinten betartották. Nyolc esetben azonban nem hajtották végre hiánytalanul az elsődleges kontrollokat. Egyes esetekben nem találtunk bizonyítékot arra, hogy végeztek adminisztratív ellenőrzést, néhány esetben pedig túl kevés egyéni mobilitási részvételi akta ellenőrzésére került sor. Az egész életen át tartó tanulás programjának rendszereire vonatkozó egyéb fő kontrollkövetelmények kapcsán még a következő hiányosságok merültek fel: nem készült jegyzék a kivételekről; a jegyzékre vonatkozóan nem került sor utólagos intézkedésre; a pénzállomány-kezelési politika nem biztosította a pénzeszközök kamatozó számlán történő elhelyezését; későn nyújtották be az éves jelentéseket a Bizottságnak.

| 6.39. | A Bizottság örömmel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék szerint a nemzeti ügynökségeknél magas szintű a nekik szóló útmutatójában meghatározott követelményeknek való megfelelés, ami alátámasztja a Bizottság helyzetértékelését.

  A Bizottság egyetért azzal, hogy az elsődleges kontrollokra továbbra is figyelmet kell fordítani, amint azt a 2010-es éves tevékenységi jelentés is megerősíti. A Bizottság továbbra is hangsúlyozni fogja, mennyire fontos a kitűzött szintek elérése és a folyamat dokumentálása. |
| --- | --- |

6.39.

A Bizottság egyetért azzal, hogy az elsődleges kontrollokra továbbra is figyelmet kell fordítani, amint azt a 2010-es éves tevékenységi jelentés is megerősíti. A Bizottság továbbra is hangsúlyozni fogja, mennyire fontos a kitűzött szintek elérése és a folyamat dokumentálása.

| 6.40. | 27 felsőoktatási intézményből 22-nél tapasztaltuk, hogy a diákokat olyan rendszer révén választották ki az Erasmus programban való részvételre, amely csak részben működött megfelelően. A kiválasztási eljárás során a fő problémák az átláthatóság hiányából adódtak: a kiválasztási kritériumokat nem tették közzé, és nem dokumentálták megfelelően az értékelés folyamatát. A felkeresett 30 felsőoktatási intézményből 15-ben helytelen kifizetésekre derült fény, azaz egyes diákoknak a támogatási megállapodásban meghatározott időszaknál hosszabb ideig folyósították a támogatást, illetve el nem számolható költségeket is megtérítettek. |
| --- | --- |

6.40.

27 felsőoktatási intézményből 22-nél tapasztaltuk, hogy a diákokat olyan rendszer révén választották ki az Erasmus programban való részvételre, amely csak részben működött megfelelően. A kiválasztási eljárás során a fő problémák az átláthatóság hiányából adódtak: a kiválasztási kritériumokat nem tették közzé, és nem dokumentálták megfelelően az értékelés folyamatát. A felkeresett 30 felsőoktatási intézményből 15-ben helytelen kifizetésekre derült fény, azaz egyes diákoknak a támogatási megállapodásban meghatározott időszaknál hosszabb ideig folyósították a támogatást, illetve el nem számolható költségeket is megtérítettek.

| 6.40. | A felsőoktatási intézmények kiválasztási eljárásaira tekintettel a Bizottság hangsúlyozza, hogy az intézkedés tömeges mobilitási jellegét tekintve a hivatalos körülményeknek arányosaknak kell lenniük, valamint megfelelő figyelmet kell fordítaniuk a keresletre. Figyelembe véve, hogy a Bizottsághoz egy diáktól sem érkezett panasz a felsőoktatási intézmények kiválasztási gyakorlatára vonatkozóan, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendszer általánosságban jól működik.

  A diákok tanulmányainak vagy szakmai gyakorlatainak időtartamára tekintettel a Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2009. évi megbízhatósági nyilatkozat kiadása során megfogalmazott számvevőszéki észrevételeknek megfelelően a nemzeti ügynökségeknek szóló 2011. évi útmutatóban már egyértelműsítette a számítási módszert. |
| --- | --- |

6.40.

A diákok tanulmányainak vagy szakmai gyakorlatainak időtartamára tekintettel a Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2009. évi megbízhatósági nyilatkozat kiadása során megfogalmazott számvevőszéki észrevételeknek megfelelően a nemzeti ügynökségeknek szóló 2011. évi útmutatóban már egyértelműsítette a számítási módszert.

Másodlagos kontrollok

| 6.41. | A 10 nemzeti hatóság közül hét esetében megfelelően működtették a másodlagos kontrollokat. Ezeknél vagy egy külső könyvvizsgáló cég, vagy a nemzeti hatóság alkalmazottai alaposan megvizsgálták, hogy a nemzeti ügynökségek által alkalmazott rendszerek és elsődleges kontrollok megfelelnek-e a Bizottság útmutatásainak. A többi nemzeti hatóság esetében a kontrollokat nem megfelelően dokumentálták, illetve nem volt bizonyítható, hogy a nemzeti hatóságok vagy a Bizottság észrevételei bármilyen következménnyel jártak. |
| --- | --- |

6.41.

A 10 nemzeti hatóság közül hét esetében megfelelően működtették a másodlagos kontrollokat. Ezeknél vagy egy külső könyvvizsgáló cég, vagy a nemzeti hatóság alkalmazottai alaposan megvizsgálták, hogy a nemzeti ügynökségek által alkalmazott rendszerek és elsődleges kontrollok megfelelnek-e a Bizottság útmutatásainak. A többi nemzeti hatóság esetében a kontrollokat nem megfelelően dokumentálták, illetve nem volt bizonyítható, hogy a nemzeti hatóságok vagy a Bizottság észrevételei bármilyen következménnyel jártak.

| 6.41. | A Bizottság minden évben különféle tevékenységeket (szemináriumok, iránymutatás-frissítők stb.) szervez annak érdekében, hogy javítsa a nemzeti ügynökségek másodlagos kontrollfolyamatokkal kapcsolatos tudását. A 2010-es megbízhatósági ellenőrzés javulást mutat a 2008-ashoz képest. A Bizottság folytatja a támogató tevékenységeket. |
| --- | --- |

6.41.

| 6.42. | A 2009-re vonatkozó éves utólagos nyilatkozatokból többet (tízből hetet) a 2010. április 30-i határidő után küldtek meg a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.42.

A 2009-re vonatkozó éves utólagos nyilatkozatokból többet (tízből hetet) a 2010. április 30-i határidő után küldtek meg a Bizottságnak.

A Bizottság által elvégzett ellenőrzések

| 6.43. | A Számvevőszék megvizsgálta az Erasmus programmal kapcsolatos bizottsági ellenőrzéseket, amelyek a 2009-re vonatkozó utólagos nyilatkozatok értékelési folyamatának részét képezik. A Számvevőszék ezt a kontrollrendszert korábban már a 2008-as éves jelentésében is megvizsgálta (21). A Számvevőszék akkori megítélése szerint a Bizottság eljárásai csak korlátozott bizonyosságot nyújtottak a kiadások kezelésének minőségét illetően, és a Bizottság csupán néhány esetben ellenőrizte az elsődleges és másodlagos kontrollok valódiságát és minőségét. |
| --- | --- |

6.43.

A Számvevőszék megvizsgálta az Erasmus programmal kapcsolatos bizottsági ellenőrzéseket, amelyek a 2009-re vonatkozó utólagos nyilatkozatok értékelési folyamatának részét képezik. A Számvevőszék ezt a kontrollrendszert korábban már a 2008-as éves jelentésében is megvizsgálta (21). A Számvevőszék akkori megítélése szerint a Bizottság eljárásai csak korlátozott bizonyosságot nyújtottak a kiadások kezelésének minőségét illetően, és a Bizottság csupán néhány esetben ellenőrizte az elsődleges és másodlagos kontrollok valódiságát és minőségét.

| 6.44. | A Számvevőszék szerint a Bizottság eljárásai azóta fejlődtek. 2010-ben a Bizottság értékelése a rendszerek adminisztratív ellenőrzésén, nyolc országban tett helyszíni vizsgálatokon és a nemzeti ügynökségekkel kötött 15 megállapodás utólagos pénzügyi helyszíni ellenőrzésén alapult. A bizottsági rendszerellenőrzésnek része volt az elsődleges és a másodlagos kontrollok valódiságának és minőségének ellenőrzése. |
| --- | --- |

6.44.

A Számvevőszék szerint a Bizottság eljárásai azóta fejlődtek. 2010-ben a Bizottság értékelése a rendszerek adminisztratív ellenőrzésén, nyolc országban tett helyszíni vizsgálatokon és a nemzeti ügynökségekkel kötött 15 megállapodás utólagos pénzügyi helyszíni ellenőrzésén alapult. A bizottsági rendszerellenőrzésnek része volt az elsődleges és a másodlagos kontrollok valódiságának és minőségének ellenőrzése.

| 6.45. | A Bizottság minden évben felsorolja, hogy milyen fenntartások kapcsán kellene a nemzeti hatóságoknak és nemzeti ügynökségeknek korrekciós intézkedéseket hozniuk. A függőben lévő észrevételek száma – 2010-ben a nemzeti hatóságok esetében 28 (2009-ben 29), a nemzeti ügynökségek esetében pedig 114 (2009-ben 146) – összességében ugyan továbbra is magas, a fenntartások súlyossága viszont csökkent (22). |
| --- | --- |

6.45.

A Bizottság minden évben felsorolja, hogy milyen fenntartások kapcsán kellene a nemzeti hatóságoknak és nemzeti ügynökségeknek korrekciós intézkedéseket hozniuk. A függőben lévő észrevételek száma – 2010-ben a nemzeti hatóságok esetében 28 (2009-ben 29), a nemzeti ügynökségek esetében pedig 114 (2009-ben 146) – összességében ugyan továbbra is magas, a fenntartások súlyossága viszont csökkent (22).

| 6.45. | A nemzeti hatóságok és nemzeti ügynökségek által orvoslandó fenntartások számát és súlyosságát tekintve a Bizottság örömmel látja, hogy 2009-hez képest 2010-re mindkettő kedvezően változott, különösen a nemzeti ügynökségeknél. |
| --- | --- |

6.45.

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KIADOTT VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK MEGBÍZHATÓSÁGA

| 6.46. | A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálatának eredményeit a
  6.3. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék a főbb észrevételeket alább részletesebben is kifejti. |
| --- | --- |

6.46.

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálatának eredményeit a
  6.3. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék a főbb észrevételeket alább részletesebben is kifejti.

| 6.47. | Az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóságra vonatkozóan megállapítottuk, hogy bár a 6. KP támogatásaihoz kapcsolódó költségelszámolásokban az összesített észlelt hibák aránya elérte a 3,94 %-ot, a fennmaradó hibák aránya pedig a 2,2 %-ot, a 6. KP költségelszámolásainak pontosságára vonatkozó fenntartást mégis visszavonták. Véleményünk szerint továbbra is fenntartással kellett volna élni, hiszen nincsen alapos bizonyíték arra nézve, hogy az észlelt hibák mindegyikét javították volna (lásd: 6.32. bekezdés). |
| --- | --- |

6.47.

Az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóságra vonatkozóan megállapítottuk, hogy bár a 6. KP támogatásaihoz kapcsolódó költségelszámolásokban az összesített észlelt hibák aránya elérte a 3,94 %-ot, a fennmaradó hibák aránya pedig a 2,2 %-ot, a 6. KP költségelszámolásainak pontosságára vonatkozó fenntartást mégis visszavonták. Véleményünk szerint továbbra is fenntartással kellett volna élni, hiszen nincsen alapos bizonyíték arra nézve, hogy az észlelt hibák mindegyikét javították volna (lásd: 6.32. bekezdés).

| 6.47. | A Bizottság jelenlegi elszámoltathatósági keretével összhangban a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőé a végső döntés azt illetően, hogy szükség van-e fenntartásra vagy sem. Vezetői véleményről van tehát szó, amely a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a számok jövőbeli alakulására vonatkozóan a döntéshozatal pillanatában rendelkezésre álló információk szerinti kockázatértékelésén alapul.

  A 2010-es éves tevékenységi jelentésben az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság főigazgatója átlátható módon és részletesen ismertette a Bizottsággal azokat az okokat, amik miatt megszűnt a 6. keretprogram költségelszámolásainak pontosságára vonatkozó fenntartás (2010 végén az arány 2,2 % volt). Értékelését az adott időpontban rendelkezésre álló összes kiegészítő elem alapos vizsgálatára és a fennmaradó hibaarány várt szintjének szimulációjára alapozta, a 6. keretprogram folyamatban lévő ellenőrzéseinek és a szintén folyamatban lévő extrapoláció figyelembevétele mellett. 2011. június 30-án a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján végzett szimuláció megerősítette, hogy a fennmaradó hibaarány a várakozásoknak megfelelően 2,1 %-ra csökkent. A hibaarány az év végéig – a korábbi várakozásoknak megfelelően – várhatóan 2 % alá csökken. Ha ezenkívül figyelembe vesszük az ellenőrzés eredményeinek (pénzügyi nyomon követést igénylő hibák) tényleges pénzügyi hatását is, a fennmaradó hibaarány jóval a 2 %-os lényegességi küszöb alá kerül, 1,6 %-nak felel meg. A fennmaradó hibaarány Bizottság általi számításának módja tehát megbízható, ahogy azt a Bizottság már a 6.32. bekezdésre adott válaszban is kifejtette. Az alapul szolgáló adatok megbízhatóságát számos nyomonkövetési ellenőrzés igazolta. A fenti észrevételek figyelembevétele mellett tehát nem volt szükség arra, hogy az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság továbbra is fenntartással éljen a 6. keretprogram kiadásait illetően. |
| --- | --- |

6.47.

A 2010-es éves tevékenységi jelentésben az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság főigazgatója átlátható módon és részletesen ismertette a Bizottsággal azokat az okokat, amik miatt megszűnt a 6. keretprogram költségelszámolásainak pontosságára vonatkozó fenntartás (2010 végén az arány 2,2 % volt). Értékelését az adott időpontban rendelkezésre álló összes kiegészítő elem alapos vizsgálatára és a fennmaradó hibaarány várt szintjének szimulációjára alapozta, a 6. keretprogram folyamatban lévő ellenőrzéseinek és a szintén folyamatban lévő extrapoláció figyelembevétele mellett. 2011. június 30-án a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján végzett szimuláció megerősítette, hogy a fennmaradó hibaarány a várakozásoknak megfelelően 2,1 %-ra csökkent. A hibaarány az év végéig – a korábbi várakozásoknak megfelelően – várhatóan 2 % alá csökken. Ha ezenkívül figyelembe vesszük az ellenőrzés eredményeinek (pénzügyi nyomon követést igénylő hibák) tényleges pénzügyi hatását is, a fennmaradó hibaarány jóval a 2 %-os lényegességi küszöb alá kerül, 1,6 %-nak felel meg. A fennmaradó hibaarány Bizottság általi számításának módja tehát megbízható, ahogy azt a Bizottság már a 6.32. bekezdésre adott válaszban is kifejtette. Az alapul szolgáló adatok megbízhatóságát számos nyomonkövetési ellenőrzés igazolta. A fenti észrevételek figyelembevétele mellett tehát nem volt szükség arra, hogy az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság továbbra is fenntartással éljen a 6. keretprogram kiadásait illetően.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetések

| 6.48. | Elvégzett ellenőrzési munkánk alapján megállapítjuk, hogy a Kutatás és egyéb belső politikák 2010. december 31-i fordulónappal záruló évre vonatkozó kifizetései lényeges hibáktól mentesek voltak (23). A kutatási keretprogramok közbenső és záró kifizetéseit illetően azonban lényeges hibák fordultak elő. |
| --- | --- |

6.48.

Elvégzett ellenőrzési munkánk alapján megállapítjuk, hogy a Kutatás és egyéb belső politikák 2010. december 31-i fordulónappal záruló évre vonatkozó kifizetései lényeges hibáktól mentesek voltak (23). A kutatási keretprogramok közbenső és záró kifizetéseit illetően azonban lényeges hibák fordultak elő.

| 6.48. | A Bizottság megjegyzi, hogy 2010-ben a „kutatás és egyéb belső politikák” politikacsoportban a kifizetések lényeges hibáktól mentesek.

  A Bizottság folytatja a többéves ellenőrzési szerkezet működésének javítását, hogy csökkentse az időközi és a záró kifizetésekben előforduló hibák számát. |
| --- | --- |

6.48.

A Bizottság folytatja a többéves ellenőrzési szerkezet működésének javítását, hogy csökkentse az időközi és a záró kifizetésekben előforduló hibák számát.

| 6.49. | Elvégzett ellenőrzési munkánk alapján megállapítjuk, hogy a Kutatás és egyéb belső politikák felügyeleti és kontrollrendszerei csak részben biztosítják eredményesen a kifizetések szabályszerűségét. |
| --- | --- |

6.49.

Elvégzett ellenőrzési munkánk alapján megállapítjuk, hogy a Kutatás és egyéb belső politikák felügyeleti és kontrollrendszerei csak részben biztosítják eredményesen a kifizetések szabályszerűségét.

Ajánlások

| 6.50. | A korábbi éves jelentésekben (2008 és 2009) megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  6.4. melléklet
  mutatja be. |
| --- | --- |

6.50.

A korábbi éves jelentésekben (2008 és 2009) megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  6.4. melléklet
  mutatja be.

| 6.51. | Ezen áttekintés, valamint a 2010-es megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság: |
| --- | --- |

6.51.

Ezen áttekintés, valamint a 2010-es megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság:

6.51.

| — | a kutatási keretprogramok terén: i. kövesse az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság kockázatalapú utólagos ellenőrzési módszereinek jó gyakorlati példáját, és előzetes kontrolljai fokozásával szűrje ki jobban a viszonylag magas kockázati profilú kiadásokat; ii. a könyvvizsgálói igazolások megbízhatóbbá tétele érdekében még inkább törekedjen arra, hogy a független ellenőrök legyenek figyelemmel a kiadások elszámolhatóságának szabályaira, és tájékoztassa őket aktívan az olyan esetekről, amikor egyes költségek el nem számolható voltára nem derült fény, |
| --- | --- |

—

a kutatási keretprogramok terén: i. kövesse az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság kockázatalapú utólagos ellenőrzési módszereinek jó gyakorlati példáját, és előzetes kontrolljai fokozásával szűrje ki jobban a viszonylag magas kockázati profilú kiadásokat; ii. a könyvvizsgálói igazolások megbízhatóbbá tétele érdekében még inkább törekedjen arra, hogy a független ellenőrök legyenek figyelemmel a kiadások elszámolhatóságának szabályaira, és tájékoztassa őket aktívan az olyan esetekről, amikor egyes költségek el nem számolható voltára nem derült fény,

| — | A Bizottság egyetért az ajánlásokkal, és számos folyamat javítása folyamatban van mind a 7. keretprogram, mind az európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás jövőbeli közös stratégiai kerete vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

| — | az egész életen át tartó tanulás területén: továbbra is helyezzen hangsúlyt az elsődleges kontrollok végrehajtására. Különösen arra fordítson figyelmet, hogy a nemzeti ügynökségek legalább annyi aktán végezzenek ellenőrzést, amennyit a Bizottság minimumként előír, valamint hogy minden ellenőrzést kellően dokumentáljanak. |
| --- | --- |

—

az egész életen át tartó tanulás területén: továbbra is helyezzen hangsúlyt az elsődleges kontrollok végrehajtására. Különösen arra fordítson figyelmet, hogy a nemzeti ügynökségek legalább annyi aktán végezzenek ellenőrzést, amennyit a Bizottság minimumként előír, valamint hogy minden ellenőrzést kellően dokumentáljanak.

| — | A Bizottság egyetért azzal, hogy az elsődleges kontrollokra továbbra is figyelmet kell fordítani, amint azt a 2010-es éves tevékenységi jelentés is megerősíti. A Bizottság továbbra is hangsúlyozni fogja a nemzeti ügynökségek felé, hogy mennyire fontos a kitűzött szintek elérése és a folyamat dokumentálása, és továbbra is emlékeztetni fogja a nemzeti hatóságokat az e területen fennálló felügyeleti kötelezettségeikre. |
| --- | --- |

—

A KÜLSŐ FELLÉPÉSEKRE KÉPZETT GARANCIAALAP ELLENŐRZÉSÉNEK EREDMÉNYEI

| 6.52. | A külső fellépések garanciaalapjának (24) („az Alap”) célja, hogy – az uniós költségvetésből történő közvetlen pénzlehívásokat megelőzendő – kifizesse az Unió hitelezőit (25), ha valamely kedvezményezett elmulasztaná teljesíteni fizetési kötelezettségét. Az Alap adminisztratív irányítását a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (DG ECFIN) végzi, míg a pénzeszköz-gazdálkodásért az Európai Beruházási Bank (EBB) felel. |
| --- | --- |

6.52.

A külső fellépések garanciaalapjának (24) („az Alap”) célja, hogy – az uniós költségvetésből történő közvetlen pénzlehívásokat megelőzendő – kifizesse az Unió hitelezőit (25), ha valamely kedvezményezett elmulasztaná teljesíteni fizetési kötelezettségét. Az Alap adminisztratív irányítását a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (DG ECFIN) végzi, míg a pénzeszköz-gazdálkodásért az Európai Beruházási Bank (EBB) felel.

| 6.53. | Az Alap 2010. december 31-én összesen 1 347 millió euro forrással rendelkezett, szemben a 2009. december 31-i1 240 millió euro forrással. A vizsgált évben nem történt garancialehívás az Alapból. |
| --- | --- |

6.53.

Az Alap 2010. december 31-én összesen 1 347 millió euro forrással rendelkezett, szemben a 2009. december 31-i1 240 millió euro forrással. A vizsgált évben nem történt garancialehívás az Alapból.

| 6.54. | Az EBB és a Bizottság referenciaindexet alkalmaznak az Alap éves teljesítményének felülvizsgálására. Az Alap portfóliójának hozama 2010-ben – az 1,19 %-os referenciahozamhoz viszonyítva – 1,06 %-os volt. |
| --- | --- |

6.54.

Az EBB és a Bizottság referenciaindexet alkalmaznak az Alap éves teljesítményének felülvizsgálására. Az Alap portfóliójának hozama 2010-ben – az 1,19 %-os referenciahozamhoz viszonyítva – 1,06 %-os volt.

| 6.54. | A jelenlegi rendkívül változékony piaci környezetben rövid távon előfordulhatnak a referenciaindextől való eltérések. A portfólió mindazonáltal az év első tíz hónapjában többlethozamot generált, a 2010. év végén a referenciához viszonyítva enyhén negatív időközi adat – amely a novemberi és decemberi alulteljesítés eredménye – már 2011 januárjában pozitívba fordult. |
| --- | --- |

6.54.

| 6.55. | A garanciaalap befektetési portfólióját az Európai Unió nevében az EBB kezeli (26). Annak érdekében, hogy 2010 júniusában el lehessen kerülni a visszaminősített tagállamok értékpapírjainak kényszerértékesítését, a Bizottság visszamenőleg olyan új rendelkezést vezetett be, amelynek értelmében az ilyen befektetések az Alap portfoliójában maradhatnak. |
| --- | --- |

6.55.

A garanciaalap befektetési portfólióját az Európai Unió nevében az EBB kezeli (26). Annak érdekében, hogy 2010 júniusában el lehessen kerülni a visszaminősített tagállamok értékpapírjainak kényszerértékesítését, a Bizottság visszamenőleg olyan új rendelkezést vezetett be, amelynek értelmében az ilyen befektetések az Alap portfoliójában maradhatnak.

| 6.55. | A döntést a 4. számú kiegészítő megállapodás véglegesítette, amelyet 2010. november 9-én írtak alá azt követően, hogy az aláíráshoz szükséges intézményi eljárások lezárultak. |
| --- | --- |

6.55.

---

(1)  A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.) preambulumbekezdései értelmében az alap működését az Európai Számvevőszék ellenőrzése alá kell helyezni, összhangban az Európai Számvevőszék, a Bizottság és az Európai Beruházási Bank által megállapított eljárásokkal.

(2)  Az Európai Kutatási Térség minden olyan európai kutatási és fejlesztési tevékenységet, programot és szakpolitikát magában foglal, amely határokon átnyúló vetülettel is rendelkezik. Ezek együttesen támogatják a kutatók, kutatóintézetek és vállalkozások országközi kapcsolatait, intenzívebb versengését és együttműködésük elmélyítését.

(3)  A hetedik keretprogram otthont ad a kutatással kapcsolatos összes uniós kezdeményezésnek, meghatározó szerepet játszik a növekedés, versenyképesség és foglalkoztatás céljainak elérésében, s eképpen az Európai Kutatási Térség egyik tartóoszlopa.

(4)  A kutatási keretprogramok irányításában részt vevő európai uniós közös vállalkozások a következők: i. Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás, ii. Tiszta Égbolt közös vállalkozás, iii. ARTEMIS közös vállalkozás, iv. Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás, v. ENIAC közös vállalkozás, vi. Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia közös vállalkozás. A kutatási keretprogramok irányításában részt vevő európai uniós végrehajtó ügynökségek a következők: i. Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Ügynökség, ii. Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség, iii. Kutatási Végrehajtó Ügynökség, iv. az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége.

(5)  A nemzeti ügynökségek tagállami szinten létrehozott struktúrák, amelyek feladata az egész életen át tartó tanulás programja tagállami végrehajtásának irányítása. Jogi személyiséggel rendelkeznek, és az adott tagállam jogszabályai vonatkoznak rájuk. A program decentralizált részeinek kezeléséért – azaz a projektek értékeléséért, kiválasztásáért és irányításáért – felelnek.

(6)  A részt vevő szervezetek általában olyan egyetemek, iskolák vagy főiskolák, amelyek a kedvezményezettek (diákok vagy tanárok) részére történő kifizetéseket kezelik.

(7)  A 43 kifizetésből 31 előleg, nyolc közbenső vagy végső kifizetés, három egyedi és egy pótkifizetés.

(8)  A 6. és a 7. KP-ra vonatkozóan folyósított 61 közbenső vagy végső kifizetés és 36 előleg.

(9)  A Számvevőszék a becsült hibaarányt statisztikailag reprezentatív minta alapján számítja ki. Az itt feltüntetett szám a legjobb becslés („a legvalószínűbb hibaarány”) eredménye. A Számvevőszék 95 %-os konfidenciaszinttel állíthatja, hogy az alapsokaságban a hibaarány 0,6 % és 2,1 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(10)  A tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó megállapítások összességükben összhangban vannak a Bizottság saját, statisztikailag reprezentatív ellenőrzésének eredményeivel (lásd: 6.32. bekezdés).

(11)  Az észlelt hiányosságok jellegüket tekintve a következők voltak: i. a projektindítás dátumának engedélyezése a támogatási megállapodás megkötése előtt, a kedvezményezett írásos kérelme nélkül; ii. a Bizottság finanszírozási határozatának késedelmes megküldése a sikertelen pályázók részére; iii. az előfinanszírozás után felmerülő kamat ellenőrzésének elmulasztása.

(12)  A részletes előzetes adminisztratív ellenőrzések során bizonylatokat kérnek be és vizsgálnak meg.

(13)  A Bizottság úgy függeszthet fel egy kifizetést, hogy írásban tájékoztatja a kedvezményezettet arról, hogy a beszámoló, illetve a számla/kifizetési kérelem nem hagyható jóvá, és ezt meg is indokolja (pl. a bizonylatok hiányos voltával).

(14)  Adott kedvezményezettnek adott projekt keretében folyósított összes korábbi kifizetésre vonatkozó összesített adat, amennyiben a projektre még nem nyújtottak be könyvvizsgálói hitelesítést.

(15)  Ez opcionális minden olyan kedvezményezett számára, aki a költségelszámolásában átlagos személyi jellegű költségeket kíván szerepeltetni. 2011. január 24-én a Bizottság új kritériumrendszert fogadott el az átlagos személyi jellegű költségek alkalmazásával kapcsolatban. Ahhoz, hogy személyi jellegű költségeiket elszámolhassák, a kedvezményezetteknek előzetes feltételként már nem kell jóváhagyásra benyújtani átlagos személyzeti költségekről szóló hitelesítést. Az átlagos személyi jellegű költségekre vonatkozó hitelesítés ennek ellenére opcionálisan fennmarad, hogy a kedvezményezettek előzetesen meggyőződhessenek arról, összhangban vannak-e alkalmazott számítási módszereik a 7. KP szabályaival.

(16)  Opcionális; kis számban alkalmazzák olyan kedvezményezettek, akik több támogatásban is részesülnek, és megfelelnek bizonyos támogathatósági kritériumoknak.

(17)  Megállapításunk szerint az egyik esetben a személyi ráfordítások és közvetett költségek között olyan költségek is szerepeltek, amelyek a 7. KP kritériumai szerint nem elszámolhatóak, illetve az átlagos személyi jellegű költségeket ténylegesen nem a kedvezményezett által bemutatott módszerrel számították ki. A másik esetben a külső ellenőr igazolása szerint az ellenőrzési eljárásokat egy adott támogatással kapcsolatban végezték el, holott a valóságban az ellenőrzés egy másik mintára vonatkozott.

(18)  A kiigazító ellenőrzések területén például az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság olyan kockázatalapú ellenőrzési módszereket dolgozott ki, amelyek intelligens adatgyűjtésen, kockázatelemzésen és kockázatspecifikus ellenőrzési eljárásokon alapulnak. 2010-ben az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság kockázatalapú ellenőrzései során az átlagos hibaarány 30 % volt.

(19)  Vagyis a nem észlelt és ezért nem is korrigált hibák szintje.

(20)  A C(2007) 1807 bizottsági határozat 8. cikkének (3) bekezdése a következőt mondja ki: „A nemzeti hatóság ... létrehozza a másodlagos ellenőrzések rendszerét, melyek célja annak megfelelő igazolása, hogy a rendszerek és az elsődleges ellenőrzések hatékonyak. A nemzeti hatóság külső könyvvizsgáló szervet is megbízhat a másodlagos ellenőrzések végrehajtásával”.

(21)  9. fejezet, 9.22–9.24. bekezdés.

(22)  A nemzeti hatóságok esetében 13 fenntartás kapott „nagyon jelentős”, 14 pedig „jelentős” besorolást, míg 2009-ben három volt „döntő jelentőségű”, 15 „nagyon jelentős” és három „jelentős”. A nemzeti ügynökségeket illetően: 2010-ben egy „döntő jelentőségű”, 44 „nagyon jelentős” és 66 „jelentős” fenntartást találunk, míg 2009-ben 75 volt „nagyon jelentős” és 35 „jelentős”.

(23)  Lásd: 6.12. és 6.13. bekezdés.

(24)  A legutóbb a 89/2007/EK, Euratom rendelettel (HL L 22., 2007.1.31., 1. o.) módosított, a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló, 1994. október 31-i 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 293., 1994.11.12., 1. o.).

(25)  Elsősorban az EBB, de ide tartoznak az Euratom külső hitelei és a harmadik országoknak nyújtott közösségi makroszintű pénzügyi támogatási (MFA) kölcsönök is.

(26)  A 2728/94/EK, Euratom rendelet 6. cikke. Az EBB éves portfólió-kezelői díjat kap az általa nyújtott szolgáltatásokért.

(27)  COM(2010) 187 végleges, 2010. április 29. – A kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítése.

(28)  A 7. keretprogramhoz (2007–2013) tartozó előlegek 3 166 millió eurót, az egész életen át tartó tanulás programjához tartozó előlegek pedig 1 139 millió eurót tettek ki.

(29)  A 7. keretprogramhoz (2007–2013) tartozó közbenső/záró kifizetések 1 442 millió eurót, az egész életen át tartó tanulás programjához tartozó közbenső/záró kifizetések pedig 83 millió eurót tettek ki.

Forrás: az Európai Unió 2010-es éves beszámolója.

6.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓK TESZTELÉSÉNEK EREDMÉNYEI (KUTATÁS ÉS EGYÉB BELSŐ POLITIKÁK)
   (1)

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. KP | 7. KP | Egész életen át tartó tanulás | Egyéb | Összesen |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Tranzakciók összesen (ebből): | 28 | 69 | 12 | 41 | 150 | 351 | 361 | 348 |
| Előlegek | 4 | 32 | 12 | 29 | 77 | 125 | 237 | 159 |
| Közbenső/végső kifizetések | 24 | 37 | 0 | 12 | 73 | 226 | 124 | 189 |
| A TESZTELÉS EREDMÉNYEI
   (2)
   (3) |
| A tesztelt tranzakciók megoszlása (%): |
| Hibáktól mentes | 29 % | (8) | 54 % | (37) | 100 % | (12) | 85 % | (35) | 61 % | (92) | 72 % | 86 % | 68 % |
| Egy vagy több hiba által érintett | 71 % | (20) | 46 % | (32) | 0 % | (0) | 15 % | (6) | 39 % | (58) | 28 % | 14 % | 32 % |
| A hiba által érintett tranzakciók elemzése |
| Elemzés a kiadás típusa szerint |
| Előleg | 5 % | (1) | 9 % | (3) | 0 % | (0) | 50 % | (3) | 12 % | (7) | 9 % | 19 % | 17 % |
| Közbenső/végső kifizetések | 95 % | (19) | 91 % | (29) | 0 % | (0) | 50 % | (3) | 88 % | (51) | 91 % | 81 % | 83 % |
| Elemzés a hiba típusa szerint |
| Nem számszerűsíthető hibák: | 15 % | (3) | 37 % | (12) | 0 % | (0) | 67 % | (4) | 33 % | (19) | 35 % | 34 % | 41 % |
| Számszerűsíthető hibák: | 85 % | (17) | 63 % | (20) | 0 % | (0) | 33 % | (2) | 67 % | (39) | 65 % | 66 % | 59 % |
| Elszámolhatósági | 100 % | (17) | 95 % | (19) | 0 % | (0) | 100 % | (2) | 97 % | (38) | 55 % | 65 % | 80 % |
| Megalapozottsági | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 6 % | 3 % | 2 % |
| Pontossági | 0 % | (0) | 5 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 39 % | 32 % | 18 % |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| Legvalószínűbb hibaarány | 1,4 % | | | |
| Alsó hibahatár | 0,6 % | | | |
| Felső hibahatár | 2,1 % | | | |

2010

2009

2008

2007

6. KP

7. KP

Egész életen át tartó tanulás

Egyéb

Összesen

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Tranzakciók összesen (ebből):

28

69

12

41

150

351

361

348

Előlegek

4

32

12

29

77

125

237

159

Közbenső/végső kifizetések

24

37

0

12

73

226

124

189

A TESZTELÉS EREDMÉNYEI
   (2)
   (3)

A tesztelt tranzakciók megoszlása (%):

Hibáktól mentes

29 %

(8)

54 %

(37)

100 %

(12)

85 %

(35)

61 %

(92)

72 %

86 %

68 %

Egy vagy több hiba által érintett

71 %

(20)

46 %

(32)

0 %

(0)

15 %

(6)

39 %

(58)

28 %

14 %

32 %

A hiba által érintett tranzakciók elemzése

Elemzés a kiadás típusa szerint

Előleg

5 %

(1)

9 %

(3)

0 %

(0)

50 %

(3)

12 %

(7)

9 %

19 %

17 %

Közbenső/végső kifizetések

95 %

(19)

91 %

(29)

0 %

(0)

50 %

(3)

88 %

(51)

91 %

81 %

83 %

Elemzés a hiba típusa szerint

Nem számszerűsíthető hibák:

15 %

(3)

37 %

(12)

0 %

(0)

67 %

(4)

33 %

(19)

35 %

34 %

41 %

Számszerűsíthető hibák:

85 %

(17)

63 %

(20)

0 %

(0)

33 %

(2)

67 %

(39)

65 %

66 %

59 %

Elszámolhatósági

100 %

(17)

95 %

(19)

0 %

(0)

100 %

(2)

97 %

(38)

55 %

65 %

80 %

Megalapozottsági

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

6 %

3 %

2 %

Pontossági

0 %

(0)

5 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

3 %

(1)

39 %

32 %

18 %

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Legvalószínűbb hibaarány

1,4 %

Alsó hibahatár

0,6 %

Felső hibahatár

2,1 %

---

(1)  2010-ben a Kutatás és egyéb belső politikák új szakpolitika-csoport olyan szakpolitika-csoportokból, illetve területekből tevődik össze, amelyek a 2009-es éves jelentésben más külön értékelések alatt szerepeltek. A részleteket az 1. fejezet 1.12. bekezdése tartalmazza.

(2)  A mintát a szakpolitika-csoporton belül a különböző kockázati profilú területekre való jobb rálátás érdekében szegmensekre bontottuk.

(3)  A zárójelben szereplő számok a tranzakciók tényleges számát mutatják.

6.2. MELLÉKLET

A RENDSZERVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI (KUTATÁS ÉS EGYÉB BELSŐ POLITIKÁK)

A kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése

| Érintett rendszer | Előzetes adminisztratív ellenőrzések | Könyvvizsgálói hitelesítés | Előzetes hitelesítés | Utólagos pénzügyi ellenőrzés | A visszafizettetések és pénzügyi korrekciók végrehajtása | Általános értékelés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kutatási keretprogramok | Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | Eredményes | Eredményes | Részben eredményes |

Érintett rendszer

Előzetes adminisztratív ellenőrzések

Könyvvizsgálói hitelesítés

Előzetes hitelesítés

Utólagos pénzügyi ellenőrzés

A visszafizettetések és pénzügyi korrekciók végrehajtása

Általános értékelés

Kutatási keretprogramok

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Eredményes

Eredményes

Részben eredményes

| Érintett rendszer | Másodlagos kontrollok | Elsődleges kontrollok | Bizottsági kontrollok | Bizottsági felügyeleti rendszer | Általános értékelés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egész életen át tartó tanulás programja | Részben eredményes | Részben eredményes | Eredményes | Eredményes | Részben eredményes |

Érintett rendszer

Másodlagos kontrollok

Elsődleges kontrollok

Bizottsági kontrollok

Bizottsági felügyeleti rendszer

Általános értékelés

Egész életen át tartó tanulás programja

Részben eredményes

Részben eredményes

Eredményes

Eredményes

Részben eredményes

Az Egész életen át tartó tanulás programjának különértékelése tagállamonként és kontrollonként

| | DAS 2010 | DAS 2008 |
| --- | --- | --- |
| Érintett tagállam | Másodlagos kontrollok | Elsődleges kontrollok | Általános értékelés | Általános értékelés |
| Belgium (EPOS (1)) | Eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes |
| Lengyelország (FRSE (2)) | Részben eredményes | Eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes |
| Németország (DAAD (3)) | Eredményes | Eredményes | Eredményes | Részben eredményes |
| Spanyolország (OAPEE (4)) | Eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes |
| Egyesült Királyság (British Council) | Eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | N/A |
| Franciaország (2e2f (5)) | Részben eredményes | Eredményes | Részben eredményes | N/A |
| Hollandia (Nuffic (6)) | Eredményes | Eredményes | Eredményes | N/A |
| Görögország (IKY (7)) | Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | N/A |
| Ausztria (OEAD (8)) | Eredményes | Eredményes | Eredményes | N/A |
| Svédország (Internationella programkontoret) | Eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | N/A |

DAS 2010

DAS 2008

Érintett tagállam

Másodlagos kontrollok

Elsődleges kontrollok

Általános értékelés

Általános értékelés

Belgium (EPOS (1))

Eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Lengyelország (FRSE (2))

Részben eredményes

Eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Németország (DAAD (3))

Eredményes

Eredményes

Eredményes

Részben eredményes

Spanyolország (OAPEE (4))

Eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Egyesült Királyság (British Council)

Eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

N/A

Franciaország (2e2f (5))

Részben eredményes

Eredményes

Részben eredményes

N/A

Hollandia (Nuffic (6))

Eredményes

Eredményes

Eredményes

N/A

Görögország (IKY (7))

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

N/A

Ausztria (OEAD (8))

Eredményes

Eredményes

Eredményes

N/A

Svédország (Internationella programkontoret)

Eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

N/A

| Általános értékelés | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes |

Általános értékelés

2010

2009

2008

2007

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

---

(1)  Europese Programma's voor Onderwijs, Opleiding en Samenwerking - Agentschap.

(2)  Fundacja Rozwoju Systemu Edukacji.

(3)  Nationale Agentur für EU Hochschulzusammenarbeit Deutscher Akademischer Austauschdienst e. V.

(4)  Organismo Autónomo Programas Educativos Europeos.

(5)  Agence Europe Education Formation France.

(6)  Nederlands Nationaal Agentschap voor het Leven Lang Leren programma.

(7)  Greek State Scholarship's Foundation I.K.Y.

(8)  Österreichischer Austauschdienst - GmbH.

6.3. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KIADOTT VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK FELÜLVIZSGÁLATÁNAK EREDMÉNYEI (KUTATÁS ÉS EGYÉB BELSŐ POLITIKÁK)

| Érintett főbb főigazgatóságok | A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (1) | Fenntartás megfogalmazása | A Számvevőszék észrevételei | A megbízhatóság általános értékelése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| RTD | fenntartásokkal | A fennmaradó hibák arányára vonatkozó fenntartás, tekintettel a 6. KP költségelszámolásainak pontosságára. | | A | A |
| INFSO | fenntartás nélkül | — | Bár 2010-ben a 6. KP támogatásaihoz kapcsolódó költségelszámolásokban az összesített észlelt hibák aránya elérte a 3,94 %-ot, a fennmaradó hibák aránya pedig a 2,2 %-ot, a fenntartást a 6. KP költségelszámolásainak pontosságára vonatkozóan visszavonták. | B | A |
| ENTR | fenntartásokkal | i. | A fennmaradó hibák arányára vonatkozó fenntartás, tekintettel a 6. KP költségelszámolásainak pontosságára. |

Érintett főbb főigazgatóságok

A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (1)

Fenntartás megfogalmazása

A Számvevőszék észrevételei

A megbízhatóság általános értékelése

2010

2009

RTD

fenntartásokkal

A fennmaradó hibák arányára vonatkozó fenntartás, tekintettel a 6. KP költségelszámolásainak pontosságára.

A

A

INFSO

fenntartás nélkül

—

Bár 2010-ben a 6. KP támogatásaihoz kapcsolódó költségelszámolásokban az összesített észlelt hibák aránya elérte a 3,94 %-ot, a fennmaradó hibák aránya pedig a 2,2 %-ot, a fenntartást a 6. KP költségelszámolásainak pontosságára vonatkozóan visszavonták.

B

A

ENTR

fenntartásokkal

i.

A fennmaradó hibák arányára vonatkozó fenntartás, tekintettel a 6. KP költségelszámolásainak pontosságára.

| ii. | Az Európai Űrügynökség pénzügyi beszámolóinak megbízhatóságára vonatkozó fenntartás. |
| --- | --- |

ii.

Az Európai Űrügynökség pénzügyi beszámolóinak megbízhatóságára vonatkozó fenntartás.

—

A

A

EAC

fenntartásokkal

Túl magas hibaarány a közvetlen centralizált irányítás területén, amely a költségelszámolásokat alátámasztó bizonylatok hiányának tudható be, elsősorban a megelőző programgeneráció projektjeire vonatkozóan (a 2009-es fenntartás további megtartása).

—

A

A

ERCEA

fenntartás nélkül

—

—

A

N/A

REA

fenntartás nélkül

—

—

A

| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

---

(1)  A főigazgató megbízhatósági nyilatkozata alapján a főigazgató ésszerű bizonyossággal rendelkezik arról, hogy a bevezetett kontrolleljárások kellő garanciát nyújtanak a tranzakciók szabályszerűségét illetően.

| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés részben ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

6.4. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA (KUTATÁS ÉS EGYÉB BELSŐ POLITIKÁK)

| Év | A Számvevőszék ajánlása | Eredmények | A Bizottság válasza | A Számvevőszék elemzése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | A Bizottság a független ellenőrök által kiadott igazolások megbízhatóságának növelése érdekében törekedjen arra, hogy a független ellenőrök legyenek figyelemmel a kiadások elszámolhatóságának szabályaira. (8.32. bekezdés) | A kedvezményezettek által a könyvvizsgálói igazolás kiállításával megbízott külső ellenőrök munkájára kihat a támogathatósági kritériumok eredendő összetettsége. A Bizottság véleménye szerint a 7. KP esetében az „egyeztetett eljárások” bevezetése eredményeként az igazolást kiadó könyvvizsgálók jobban figyelembe fogják venni a kiadások elszámolhatóságának szabályait, s ez megbízhatóbbá teszi az igazolásaikat. Mindez azonban még megerősítésre vár.
  Amennyiben akár számvevőszéki vizsgálat, akár bizottsági ellenőrzés révén bebizonyosodott, hogy egy kiadott igazolás nem volt megbízható, a Bizottság – az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság kivételével – nem ad hivatalos visszajelzést a külső ellenőröknek, pedig ily módon eredményesen hívhatná fel azok figyelmét a kiadások elszámolhatóságával kapcsolatos olyan kérdésekre, amelyek elkerülték a figyelmüket. | A Bizottság figyelemmel kíséri a könyvvizsgálói igazolások megbízhatóságát. Ebben a szakaszban azonban még korai lenne következtetéseket levonni arra vonatkozóan, hogy jelentősen csökkent-e a hibák száma.


  A Bizottság nemrég hagyta jóvá a személyzeti költségek visszaigénylésére vonatkozó átlagköltség-módszerek elfogadását egyszerűsítő határozatot. A határozattól egyértelműen azt várjuk, hogy jelentősen egyszerűsíti és megkönnyíti majd a kutatási programok kezelését.


  Hivatalos visszajelzést küldünk az ellenőrzött kedvezményezetteknek, ezzel ösztönözve őket arra, hogy ismertessék könyvvizsgálóikkal a bizottsági ellenőrzés eredményeit, valamint megadjuk, hogy hol találják meg a mindenki számára hozzáférhető elszámolhatósági követelményeket és értelmezéseket. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| A Számvevőszék azt javasolja, hogy a hibák feltárása és kijavítása, illetve a korábban feltárt hibák újbóli előfordulásának megakadályozása érdekében a Bizottság még jobban erősítse meg a projektzárások ellenőrzését. (7.20. bekezdés) | A Bizottság ezen a területen tett előrelépéseket, elsősorban az egész életen át tartó tanulás 2007 és 2013 közötti időszakra történő bevezetésével. A Számvevőszék által 2009-re vonatkozóan feltárt hibák a Socrates II programra (az egész életen át tartó tanulás elődprogramjára) vonatkoztak.
  A Bizottság minden számszerűsíthető hiba utóellenőrzését elvégezte, és visszafizettette az el nem számolható összegeket. | A Bizottság örömmel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék haladást állapított meg. |
| 2008 | A Bizottságnak gondoskodnia kell a kontrollok szigorú alkalmazásáról, és szükség esetén szankciókat kell alkalmaznia, valamint visszafizettetéseket, illetve kiigazításokat azokban az esetekben, amikor az igényelt költségek indokolatlan megtérítésére került sor. (7.42. bekezdés) | A Bizottság ezen a területen jelentős előrelépéseket tett. Többek között az utólagos ellenőrzés terén tett nagyobb erőfeszítéseket (ez pedig a kontrollstratégia kulcsfontosságú eleme), és amennyiben egy adott összeggel többet fizettek a kedvezményezetteknek, visszafizettetéseket, illetve a jövőbeli kifizetésekből levonásokat alkalmazott.
  2010 folyamán a Számvevőszék jelentős növekedést állapított meg a Bizottságot illető kötbérek összegében, mivel egy kedvezményezett a valósnál nagyobbnak tüntette fel a költségeit. | A Bizottság folytatja az ellenőrzési eredmények gyakorlati átültetésére irányuló intézkedéseket: visszafizetteti a túlszámlázásokat, kötbért fizettet, valamint folyamatosan ellenőrzi az e téren tett lépéseket. Ezenfelül a Bizottság a Számvevőszék ajánlását követve következetesen kötbért szab ki azokban az esetekben, amelyekben a túlzott költségelszámolás következtében indokolatlan kifizetésekre került sor. |
| 2008 | A Bizottság felügyelje szigorúbban az éves utólagos nyilatkozati eljárást arra irányuló közvetlen ellenőrzések révén, hogy a leírt kontrollok megfelelőek-e és teljes körűen alkalmazzák-e azokat. (9.34. bekezdés) | A Bizottság összességében előrelépést tett ezen a területen. A helyszíni rendszerellenőrzések és a helyszíni monitoring jellegű ellenőrzések száma ugyan némileg csökkent, a pénzügyi ellenőrzések száma viszont jelentősen nőtt. 2010-ben az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság 8 országban végzett helyszíni rendszerellenőrzést (2009-ben az országok száma 11 volt), illetve 15, a nemzeti ügynökségekkel kötött megállapodásra vonatkozó pénzügyi utólagos helyszíni ellenőrzést végzett (2009-ben 5 pénzügyi ellenőrzésre került sor). 2010-ben ezenkívül 47 monitoring jellegű ellenőrzés elvégzésére került sor (2009-ben ez a szám 58 volt). | A Bizottság örömmel veszi tudomásul a Számvevőszék által pozitívan értékelt lépéseket. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |

Év

A Számvevőszék ajánlása

Eredmények

A Bizottság válasza

A Számvevőszék elemzése

2009

A Bizottság a független ellenőrök által kiadott igazolások megbízhatóságának növelése érdekében törekedjen arra, hogy a független ellenőrök legyenek figyelemmel a kiadások elszámolhatóságának szabályaira. (8.32. bekezdés)

A kedvezményezettek által a könyvvizsgálói igazolás kiállításával megbízott külső ellenőrök munkájára kihat a támogathatósági kritériumok eredendő összetettsége. A Bizottság véleménye szerint a 7. KP esetében az „egyeztetett eljárások” bevezetése eredményeként az igazolást kiadó könyvvizsgálók jobban figyelembe fogják venni a kiadások elszámolhatóságának szabályait, s ez megbízhatóbbá teszi az igazolásaikat. Mindez azonban még megerősítésre vár.

Amennyiben akár számvevőszéki vizsgálat, akár bizottsági ellenőrzés révén bebizonyosodott, hogy egy kiadott igazolás nem volt megbízható, a Bizottság – az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság kivételével – nem ad hivatalos visszajelzést a külső ellenőröknek, pedig ily módon eredményesen hívhatná fel azok figyelmét a kiadások elszámolhatóságával kapcsolatos olyan kérdésekre, amelyek elkerülték a figyelmüket.

A Bizottság figyelemmel kíséri a könyvvizsgálói igazolások megbízhatóságát. Ebben a szakaszban azonban még korai lenne következtetéseket levonni arra vonatkozóan, hogy jelentősen csökkent-e a hibák száma.

A Bizottság nemrég hagyta jóvá a személyzeti költségek visszaigénylésére vonatkozó átlagköltség-módszerek elfogadását egyszerűsítő határozatot. A határozattól egyértelműen azt várjuk, hogy jelentősen egyszerűsíti és megkönnyíti majd a kutatási programok kezelését.

Hivatalos visszajelzést küldünk az ellenőrzött kedvezményezetteknek, ezzel ösztönözve őket arra, hogy ismertessék könyvvizsgálóikkal a bizottsági ellenőrzés eredményeit, valamint megadjuk, hogy hol találják meg a mindenki számára hozzáférhető elszámolhatósági követelményeket és értelmezéseket.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

A Számvevőszék azt javasolja, hogy a hibák feltárása és kijavítása, illetve a korábban feltárt hibák újbóli előfordulásának megakadályozása érdekében a Bizottság még jobban erősítse meg a projektzárások ellenőrzését. (7.20. bekezdés)

A Bizottság ezen a területen tett előrelépéseket, elsősorban az egész életen át tartó tanulás 2007 és 2013 közötti időszakra történő bevezetésével. A Számvevőszék által 2009-re vonatkozóan feltárt hibák a Socrates II programra (az egész életen át tartó tanulás elődprogramjára) vonatkoztak.

A Bizottság minden számszerűsíthető hiba utóellenőrzését elvégezte, és visszafizettette az el nem számolható összegeket.

A Bizottság örömmel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék haladást állapított meg.

2008

A Bizottságnak gondoskodnia kell a kontrollok szigorú alkalmazásáról, és szükség esetén szankciókat kell alkalmaznia, valamint visszafizettetéseket, illetve kiigazításokat azokban az esetekben, amikor az igényelt költségek indokolatlan megtérítésére került sor. (7.42. bekezdés)

A Bizottság ezen a területen jelentős előrelépéseket tett. Többek között az utólagos ellenőrzés terén tett nagyobb erőfeszítéseket (ez pedig a kontrollstratégia kulcsfontosságú eleme), és amennyiben egy adott összeggel többet fizettek a kedvezményezetteknek, visszafizettetéseket, illetve a jövőbeli kifizetésekből levonásokat alkalmazott.

2010 folyamán a Számvevőszék jelentős növekedést állapított meg a Bizottságot illető kötbérek összegében, mivel egy kedvezményezett a valósnál nagyobbnak tüntette fel a költségeit.

A Bizottság folytatja az ellenőrzési eredmények gyakorlati átültetésére irányuló intézkedéseket: visszafizetteti a túlszámlázásokat, kötbért fizettet, valamint folyamatosan ellenőrzi az e téren tett lépéseket. Ezenfelül a Bizottság a Számvevőszék ajánlását követve következetesen kötbért szab ki azokban az esetekben, amelyekben a túlzott költségelszámolás következtében indokolatlan kifizetésekre került sor.

2008

A Bizottság felügyelje szigorúbban az éves utólagos nyilatkozati eljárást arra irányuló közvetlen ellenőrzések révén, hogy a leírt kontrollok megfelelőek-e és teljes körűen alkalmazzák-e azokat. (9.34. bekezdés)

A Bizottság összességében előrelépést tett ezen a területen. A helyszíni rendszerellenőrzések és a helyszíni monitoring jellegű ellenőrzések száma ugyan némileg csökkent, a pénzügyi ellenőrzések száma viszont jelentősen nőtt. 2010-ben az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság 8 országban végzett helyszíni rendszerellenőrzést (2009-ben az országok száma 11 volt), illetve 15, a nemzeti ügynökségekkel kötött megállapodásra vonatkozó pénzügyi utólagos helyszíni ellenőrzést végzett (2009-ben 5 pénzügyi ellenőrzésre került sor). 2010-ben ezenkívül 47 monitoring jellegű ellenőrzés elvégzésére került sor (2009-ben ez a szám 58 volt).

A Bizottság örömmel veszi tudomásul a Számvevőszék által pozitívan értékelt lépéseket.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

---

7. FEJEZET

Igazgatási és egyéb kiadások

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés

A szakpolitika-csoport egyedi jellemzői

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

A tranzakciók szabályszerűsége

A rendszerek eredményessége

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága

Különészrevételek az egyes intézményekről és szervekről

Parlament

Európai Tanács és Tanács

Bizottság

Bíróság

Számvevőszék

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Régiók Bizottsága

Európai ombudsman

Európai adatvédelmi biztos

Következtetések és ajánlások

Következtetések

Ajánlások

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 7.1. | Ez a fejezet az Európai Unió intézményeinek és szerveinek igazgatási és egyéb kiadásaira vonatkozó számvevőszéki külön értékelést mutatja be. Az érintett intézményekre, szervekre, illetve 2010-es kiadásaikra vonatkozó főbb adatokat a
  7.1. táblázat
  tartalmazza. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

BEVEZETÉS

7.1.

Ez a fejezet az Európai Unió intézményeinek és szerveinek igazgatási és egyéb kiadásaira vonatkozó számvevőszéki külön értékelést mutatja be. Az érintett intézményekre, szervekre, illetve 2010-es kiadásaikra vonatkozó főbb adatokat a
  7.1. táblázat
  tartalmazza.

7.1. táblázat –   Az intézmények és szervek igazgatási és egyéb kiadásai – Főbb adatok

| (millió euro) |
| --- |
| Költségvetési cím | Szakpolitika-csoport | Megnevezés | Kifizetések | Gazdálkodás módja |
| I., II. és IV–IX. szakasz. A III. szakasz valamennyi címéből az 1. alcím, illetve a 14., 24–27. és 29. cím. | Igazgatási és egyéb kiadások | Európai Parlament | 1 509 | Közvetlen centralizált |
| Európai Tanács és Tanács | 620 | Közvetlen centralizált |
| Bizottság | 6 407 | Közvetlen centralizált |
| Bíróság | 323 | Közvetlen centralizált |
| Számvevőszék | 182 | Közvetlen centralizált |
| Európai Gazdasági és Szociális Bizottság | 121 | Közvetlen centralizált |
| Régiók Bizottsága | 89 | Közvetlen centralizált |
| Európai ombudsman | 8 | Közvetlen centralizált |
| Európai adatvédelmi biztos | 5 | Közvetlen centralizált |
| Összes igazgatási kiadás | 9 264 | |
| Összes operatív kiadás | | |
| Évi összes kifizetés | 9 264 | |
| Évi összes kötelezettségvállalás | 9 428 | |
| Forrás: az Európai Unió 2010-es éves beszámolója. |

(millió euro)

Költségvetési cím

Szakpolitika-csoport

Megnevezés

Kifizetések

Gazdálkodás módja

I., II. és IV–IX. szakasz. A III. szakasz valamennyi címéből az 1. alcím, illetve a 14., 24–27. és 29. cím.

Igazgatási és egyéb kiadások

Európai Parlament

1 509

Közvetlen centralizált

Európai Tanács és Tanács

620

Közvetlen centralizált

Bizottság

6 407

Közvetlen centralizált

Bíróság

323

Közvetlen centralizált

Számvevőszék

182

Közvetlen centralizált

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

121

Közvetlen centralizált

Régiók Bizottsága

89

Közvetlen centralizált

Európai ombudsman

8

Közvetlen centralizált

Európai adatvédelmi biztos

5

Közvetlen centralizált

Összes igazgatási kiadás

9 264

Összes operatív kiadás

Évi összes kifizetés

9 264

Évi összes kötelezettségvállalás

9 428

Forrás: az Európai Unió 2010-es éves beszámolója.

| 7.2. | Ebben a fejezetben tárgyalunk olyan, az általános költségvetésben operatív kiadásként nyilvántartott kiadásokat is, amelyek azonban céljukat tekintve az esetek többségében inkább a Bizottság apparátusának működtetéséhez, semmint a szakpolitikák megvalósításához kötődnek. Ilyen jellegű kiadásokat tartalmaznak a következő általános költségvetési címek: 14. cím (Adóügyek és vámunió); 24. cím (Csalás elleni küzdelem); 25. cím (A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás); 26. cím (A Bizottság igazgatása); 27. cím (Költségvetés) és 29. cím (Statisztika). |
| --- | --- |

7.2.

Ebben a fejezetben tárgyalunk olyan, az általános költségvetésben operatív kiadásként nyilvántartott kiadásokat is, amelyek azonban céljukat tekintve az esetek többségében inkább a Bizottság apparátusának működtetéséhez, semmint a szakpolitikák megvalósításához kötődnek. Ilyen jellegű kiadásokat tartalmaznak a következő általános költségvetési címek: 14. cím (Adóügyek és vámunió); 24. cím (Csalás elleni küzdelem); 25. cím (A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás); 26. cím (A Bizottság igazgatása); 27. cím (Költségvetés) és 29. cím (Statisztika).

| 7.3. | A Számvevőszék különjelentést készít az európai uniós ügynökségekről és végrehajtó ügynökségekről, valamint az európai iskolákról (1). Az Európai Központi Bank pénzügyi ellenőrzése nem tartozik a Számvevőszék feladatkörébe. |
| --- | --- |

7.3.

A Számvevőszék különjelentést készít az európai uniós ügynökségekről és végrehajtó ügynökségekről, valamint az európai iskolákról (1). Az Európai Központi Bank pénzügyi ellenőrzése nem tartozik a Számvevőszék feladatkörébe.

A szakpolitika-csoport egyedi jellemzői

| 7.4. | Igazgatási és egyéb kiadások alatt elsősorban a személyi ráfordítások (munkabérek, juttatások és nyugdíjak) – ezek az összes igazgatási és egyéb kiadás 63 %-át teszik ki –, valamint az épületekre, felszerelésekre, energiára, kommunikációra és informatikára fordított kiadások értendők. |
| --- | --- |

7.4.

Igazgatási és egyéb kiadások alatt elsősorban a személyi ráfordítások (munkabérek, juttatások és nyugdíjak) – ezek az összes igazgatási és egyéb kiadás 63 %-át teszik ki –, valamint az épületekre, felszerelésekre, energiára, kommunikációra és informatikára fordított kiadások értendők.

| 7.5. | Az igazgatási és egyéb kiadások szakpolitika-csoportnál kockázatok elsősorban a közbeszerzési előírások betartásával, a szerződések végrehajtásával, a munkaerő-felvételi eljárásokkal, illetve a munkabérek és juttatások kiszámításával kapcsolatban merülnek fel. |
| --- | --- |

7.5.

Az igazgatási és egyéb kiadások szakpolitika-csoportnál kockázatok elsősorban a közbeszerzési előírások betartásával, a szerződések végrehajtásával, a munkaerő-felvételi eljárásokkal, illetve a munkabérek és juttatások kiszámításával kapcsolatban merülnek fel.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 7.6. | A Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszertanát az
  1.1. melléklet 2. része
  mutatja be. Az igazgatási és egyéb kiadások ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:






  — | az ellenőrzés egy 58 tranzakcióból (4 előleg és 54 záró kifizetés) álló minta vizsgálatára terjedt ki, |
| --- | --- | --- |

7.6.

A Számvevőszék általános ellenőrzési koncepcióját és módszertanát az
  1.1. melléklet 2. része
  mutatja be. Az igazgatási és egyéb kiadások ellenőrzését illetően külön megjegyzendőek az alábbiak:

—

az ellenőrzés egy 58 tranzakcióból (4 előleg és 54 záró kifizetés) álló minta vizsgálatára terjedt ki,

| — | a rendszerek értékelése során a Számvevőszék megvizsgálta, hogy az egyes intézmények és szervek által alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszerek (2) mennyiben felelnek meg a költségvetési rendelet követelményeinek, |
| --- | --- |

—

a rendszerek értékelése során a Számvevőszék megvizsgálta, hogy az egyes intézmények és szervek által alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszerek (2) mennyiben felelnek meg a költségvetési rendelet követelményeinek,

| — | a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok felülvizsgálata során a Számvevőszék a Bizottság négy olyan főigazgatóságánál, illetve hivatalánál tekintette át az éves tevékenységi jelentéseket, amelyek leginkább igazgatási kiadásokat kezelnek. |
| --- | --- |

—

a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok felülvizsgálata során a Számvevőszék a Bizottság négy olyan főigazgatóságánál, illetve hivatalánál tekintette át az éves tevékenységi jelentéseket, amelyek leginkább igazgatási kiadásokat kezelnek.

| 7.7. | A Számvevőszék ezenkívül a következő kiválasztott témákat is ellenőrizte valamennyi intézménynél és szervnél:






  a) | alapilletmények, juttatások, nyugdíjak és kiküldetési költségek kiszámítása és kifizetése; |
| --- | --- | --- |

7.7.

A Számvevőszék ezenkívül a következő kiválasztott témákat is ellenőrizte valamennyi intézménynél és szervnél:

a)

alapilletmények, juttatások, nyugdíjak és kiküldetési költségek kiszámítása és kifizetése;

| b) | az állandó, ideiglenes és szerződéses munkatársak kiválasztására irányuló munkaerő-felvételi eljárások; |
| --- | --- |

b)

az állandó, ideiglenes és szerződéses munkatársak kiválasztására irányuló munkaerő-felvételi eljárások;

| c) | közbeszerzési szerződések. |
| --- | --- |

c)

közbeszerzési szerződések.

| 7.8. | A Számvevőszék ellenőrzését független külső könyvvizsgálócég (3) végzi, amely ellenőrzési jelentést készített a 2010. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokról, illetve megbízhatósági jelentést adott ki a számvevőszéki erőforrások felhasználásának szabályszerűségéről, valamint a 2010. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó pénzügyi évre vonatkozó kontrolleljárásokról (lásd: 7.24. bekezdés). |
| --- | --- |

7.8.

A Számvevőszék ellenőrzését független külső könyvvizsgálócég (3) végzi, amely ellenőrzési jelentést készített a 2010. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokról, illetve megbízhatósági jelentést adott ki a számvevőszéki erőforrások felhasználásának szabályszerűségéről, valamint a 2010. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó pénzügyi évre vonatkozó kontrolleljárásokról (lásd: 7.24. bekezdés).

A TRANZAKCIÓK SZABÁLYSZERŰSÉGE

| 7.9. | A tranzakciók tesztelésének eredményeit a
  7.1. melléklet
  foglalja össze. A kiválasztott minta számvevőszéki tesztelése során az 58 ellenőrzött kifizetésből a tranzakciók 7 %-a esetében derült fény hibára. A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 0,4 %. |
| --- | --- |

7.9.

A tranzakciók tesztelésének eredményeit a
  7.1. melléklet
  foglalja össze. A kiválasztott minta számvevőszéki tesztelése során az 58 ellenőrzött kifizetésből a tranzakciók 7 %-a esetében derült fény hibára. A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 0,4 %.

A RENDSZEREK EREDMÉNYESSÉGE

| 7.10. | A rendszervizsgálat eredményeit a
  7.2. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék megállapítása szerint a rendszerek (4) eredményesen biztosították a tranzakciók költségvetési rendelet szerinti szabályszerűségét (lásd: 7.6. bekezdés). |
| --- | --- |

7.10.

A rendszervizsgálat eredményeit a
  7.2. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék megállapítása szerint a rendszerek (4) eredményesen biztosították a tranzakciók költségvetési rendelet szerinti szabályszerűségét (lásd: 7.6. bekezdés).

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KIADOTT VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK MEGBÍZHATÓSÁGA

| 7.11. | A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok felülvizsgálatának eredményeit a
  7.3. melléklet
  foglalja össze. |
| --- | --- |

7.11.

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok felülvizsgálatának eredményeit a
  7.3. melléklet
  foglalja össze.

KÜLÖNÉSZREVÉTELEK AZ EGYES INTÉZMÉNYEKRŐL ÉS SZERVEKRŐL

| 7.12. | Az alábbiakban megfogalmazott különészrevételek az adott európai uniós intézményre, illetve szervre vonatkoznak, és nem kérdőjelezik meg a 7.9. és 7.10. bekezdésben foglalt értékeléseket. Ezek a megállapítások az igazgatási kiadások egészét tekintve ugyan nem lényegesek, az érintett intézmények, illetve szervek szempontjából azonban fontosak. |
| --- | --- |

7.12.

Az alábbiakban megfogalmazott különészrevételek az adott európai uniós intézményre, illetve szervre vonatkoznak, és nem kérdőjelezik meg a 7.9. és 7.10. bekezdésben foglalt értékeléseket. Ezek a megállapítások az igazgatási kiadások egészét tekintve ugyan nem lényegesek, az érintett intézmények, illetve szervek szempontjából azonban fontosak.

Parlament

A látogatói csoportok részére nyújtott támogatások kezelése

A PARLAMENT VÁLASZAI

| 7.13. | A látogatói csoportok fogadásáról szóló 2002. december 16-i szabályzat úgy rendelkezik, hogy ilyen csoportok számára az utazási költségeikhez történő hozzájárulás gyanánt támogatás nyújtható. A támogatás összegének kiszámítása a látogatók száma és a csoport oda-vissza útja során megteendő átlagos távolság alapján történik, utazási költségként pedig a magánautóval történő egyéni utazás szokásos költsége veendő figyelembe. A támogatás nem haladhatja meg a tényleges utazási költségeket. Az érvényben levő eljárások azonban nem követelik meg, hogy a csoportok bizonylatokkal támasszák alá a ténylegesen felmerült utazási költségeiket, így felmerül a túlfizetés kockázata, mivel a legtöbb csoport az egyéni közlekedési eszközök helyett olcsóbb, közös utazási lehetőséget vesz igénybe. |
| --- | --- |

7.13.

A látogatói csoportok fogadásáról szóló 2002. december 16-i szabályzat úgy rendelkezik, hogy ilyen csoportok számára az utazási költségeikhez történő hozzájárulás gyanánt támogatás nyújtható. A támogatás összegének kiszámítása a látogatók száma és a csoport oda-vissza útja során megteendő átlagos távolság alapján történik, utazási költségként pedig a magánautóval történő egyéni utazás szokásos költsége veendő figyelembe. A támogatás nem haladhatja meg a tényleges utazási költségeket. Az érvényben levő eljárások azonban nem követelik meg, hogy a csoportok bizonylatokkal támasszák alá a ténylegesen felmerült utazási költségeiket, így felmerül a túlfizetés kockázata, mivel a legtöbb csoport az egyéni közlekedési eszközök helyett olcsóbb, közös utazási lehetőséget vesz igénybe.

| 7.13. | Az utazások tényleges költségének ellenőrzése összetett, időigényes feladat lenne, és az érintett osztályon további jelentős mennyiségű emberi erőforrást kötnének le, ami a Parlament véleménye szerint aránytalan lenne a túlfizetés kockázatához képest. Ezenfelül a csoportok vezetőinek mindennemű támogatás kézhezvétele előtt alá kell írniuk az alábbi nyilatkozatot: „A támogatás összege nem haladja meg a költségek tényleges összegét, és abból le kell vonni minden egyéb hozzájárulás összegét is. Kijelentem, hogy minden ilyen hozzájárulást köteles vagyok bejelenteni.”

  A Parlament megvizsgálja, mely ellenőrzési formák lennének azok, amelyek megfelelő biztosítékul szolgálnának, és nem járnának túlzott igazgatási teherrel. A Parlament megvizsgálja továbbá, hogy írja-e elő a csoportok vezetői számára azt a kötelezettséget, hogy egy előre meghatározott időszakra megőrizze az utazási költségekkel kapcsolatos igazoló iratokat. |
| --- | --- |

7.13.

A Parlament megvizsgálja, mely ellenőrzési formák lennének azok, amelyek megfelelő biztosítékul szolgálnának, és nem járnának túlzott igazgatási teherrel. A Parlament megvizsgálja továbbá, hogy írja-e elő a csoportok vezetői számára azt a kötelezettséget, hogy egy előre meghatározott időszakra megőrizze az utazási költségekkel kapcsolatos igazoló iratokat.

A PARLAMENT VÁLASZAI

| 7.14. | Ráadásul az a gyakorlat, hogy a támogatást inkább készpénzben fizetik ki a kijelölt csoportvezetőnek, semmint banki átutalással, korlátozza a belsőkontroll-eljárások alkalmazásának lehetőségét ezekre a tranzakciókra vonatkozóan. A mintában szereplő hat ellenőrzött kifizetés közül négy esetében történt készpénzben a kifizetés, összesen 55 236 euro értékben, a látogatói csoportok részére történt összes 2010-es kifizetésnek pedig 78 %-a történt készpénzben. |
| --- | --- |

7.14.

Ráadásul az a gyakorlat, hogy a támogatást inkább készpénzben fizetik ki a kijelölt csoportvezetőnek, semmint banki átutalással, korlátozza a belsőkontroll-eljárások alkalmazásának lehetőségét ezekre a tranzakciókra vonatkozóan. A mintában szereplő hat ellenőrzött kifizetés közül négy esetében történt készpénzben a kifizetés, összesen 55 236 euro értékben, a látogatói csoportok részére történt összes 2010-es kifizetésnek pedig 78 %-a történt készpénzben.

| 7.14. | A Parlament a 2011. május 10-i, a mentesítésre vonatkozó határozatot kísérő állásfoglalásában kifejezte azon óhaját, hogy „készítsen tanulmányt annak vizsgálata érdekében, hogy a hivatalos látogatói csoportok utazási költségeinek átalánydíjas térítési rendszere megfelelő-e”. E tanulmány lehetőséget nyújt majd azon új rendszer értékelésére, amely szerint az utazási költségeket az utazás hosszától függő útiköltségekre és a látogatók számától és a látogatónként meghatározott éjszakánkénti plafonértéktől függő szállásköltségre bontják. Értékelni fogják az útiköltségekre vonatkozó támogatásrészt illető rendszeres banki átutalások alkalmazását is. |
| --- | --- |

7.14.

Szerződéses alkalmazottak felvétele

A PARLAMENT VÁLASZAI

| 7.15. | A szerződéses alkalmazottak felvételi eljárásainak vizsgálata során megállapítottuk, hogy az ellenőrzött öt esetből négyben hiányoztak az aktákból azok a dokumentumok, amelyek bizonyították volna a benyújtott pályázatok vizsgálatát, a felvételi beszélgetések lefolytatását, illetve a beszélgetésre behívottak kiválasztására vonatkozó döntést. A követendő gyakorlat az, hogy a belső kontrollok érdekében gondoskodjanak a teljes körű dokumentációról. |
| --- | --- |

7.15.

A szerződéses alkalmazottak felvételi eljárásainak vizsgálata során megállapítottuk, hogy az ellenőrzött öt esetből négyben hiányoztak az aktákból azok a dokumentumok, amelyek bizonyították volna a benyújtott pályázatok vizsgálatát, a felvételi beszélgetések lefolytatását, illetve a beszélgetésre behívottak kiválasztására vonatkozó döntést. A követendő gyakorlat az, hogy a belső kontrollok érdekében gondoskodjanak a teljes körű dokumentációról.

| 7.15. | A szerződéses alkalmazottak kiválasztása esetében a belső szabályok nem írják elő sem jegyzőkönyv készítését a felvételi beszélgetésekről, sem a kiválasztás indokainak hivatalos rögzítését, mivel a kiválasztott személyek az EPSO CAST-adatbázisba való beválogatáson átestek. Ezért ezen eljárások alapján nincs az aktákban hivatalos dokumentáció. |
| --- | --- |

7.15.

Közbeszerzés

A PARLAMENT VÁLASZAI

| 7.16. | Húsz közbeszerzési eljárás közül öt esetében az ellenőrzés hibákat és következetlenségeket tárt fel az odaítélési kritériumok meghatározását és alkalmazását, valamint a pályázati anyagok elemzését illetően. Az esetek bizonyítékot szolgáltattak a következő területeken tapasztalható hiányosságokra is: a szerződéses feltételek megfogalmazása, az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a bírálóbizottság feladatellátása, valamint az ajánlattevők hivatalos értesítése az eljárás eredményéről. Kisebb mértékben ugyan, de ugyanezekre a hiányosságokra derült fény még további kilenc esetben. |
| --- | --- |

7.16.

Húsz közbeszerzési eljárás közül öt esetében az ellenőrzés hibákat és következetlenségeket tárt fel az odaítélési kritériumok meghatározását és alkalmazását, valamint a pályázati anyagok elemzését illetően. Az esetek bizonyítékot szolgáltattak a következő területeken tapasztalható hiányosságokra is: a szerződéses feltételek megfogalmazása, az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a bírálóbizottság feladatellátása, valamint az ajánlattevők hivatalos értesítése az eljárás eredményéről. Kisebb mértékben ugyan, de ugyanezekre a hiányosságokra derült fény még további kilenc esetben.

| 7.16. | Az említett esetek egyedi vizsgálata során megállapítást nyert, hogy egyetlen potenciális kockázat sem realizálódott, és az alkalmazandó rendeletek összetettsége eltérő értelmezésekre adhat okot, különösen az ajánlattételi eljárások utólagos értékelésével összefüggésben, amelyre a Számvevőszék következtetéseit alapozza.

  Emellett a közbeszerzési eljárások lebonyolításának javítása érdekében különböző intézkedéseket vezettünk be. Az erőforrás-igazgatóságok létrehozásán kívül helyt adtunk a Közbeszerzési Fórum által javasolt, a közbeszerzési eljárások jobb lebonyolítását célzó intézkedéseknek, és a Közbeszerzési Fórum kész egyedi képzést kidolgozni az ajánlattételi dokumentumok készítői és az értékelő bizottságok tagjai számára. |
| --- | --- |

7.16.

Emellett a közbeszerzési eljárások lebonyolításának javítása érdekében különböző intézkedéseket vezettünk be. Az erőforrás-igazgatóságok létrehozásán kívül helyt adtunk a Közbeszerzési Fórum által javasolt, a közbeszerzési eljárások jobb lebonyolítását célzó intézkedéseknek, és a Közbeszerzési Fórum kész egyedi képzést kidolgozni az ajánlattételi dokumentumok készítői és az értékelő bizottságok tagjai számára.

A képviselőcsoportok szervezeti felépítése és működése

A PARLAMENT VÁLASZAI

| 7.17. | A parlamenti képviselőcsoportok által kezelt költségvetés végrehajtására vonatkozó, az Elnökség által 2003. június 30-án elfogadott belső szabályzat 2. cikke (1) bekezdésének 1. albekezdése, valamint ugyanezen szabályzat 2. cikke (5) bekezdésének 3. albekezdése úgy rendelkezik, hogy azok az évek, amelyekben európai választásokat tartanak (ilyen év volt 2009), két, egymástól költségvetésileg és pénzügyileg elkülönülő időszakra oszlanak. Az említett belső szabályzat 2. cikke (1) bekezdésének 6. albekezdése kimondja, hogy ha a fel nem használt előirányzatok összege meghaladja a Parlament költségvetéséből az adott időszakra kapott előirányzatok összegének 50 %-át, akkor az összes kapott előirányzat 50 %-át vissza kell fizetni a Parlament részére. Ezt a szabályt nem alkalmazták; a Parlament által a képviselőcsoportok részére kifizetett 2010-es előirányzatokból 2 355 955 eurót le kellett volna vonni. |
| --- | --- |

7.17.

A parlamenti képviselőcsoportok által kezelt költségvetés végrehajtására vonatkozó, az Elnökség által 2003. június 30-án elfogadott belső szabályzat 2. cikke (1) bekezdésének 1. albekezdése, valamint ugyanezen szabályzat 2. cikke (5) bekezdésének 3. albekezdése úgy rendelkezik, hogy azok az évek, amelyekben európai választásokat tartanak (ilyen év volt 2009), két, egymástól költségvetésileg és pénzügyileg elkülönülő időszakra oszlanak. Az említett belső szabályzat 2. cikke (1) bekezdésének 6. albekezdése kimondja, hogy ha a fel nem használt előirányzatok összege meghaladja a Parlament költségvetéséből az adott időszakra kapott előirányzatok összegének 50 %-át, akkor az összes kapott előirányzat 50 %-át vissza kell fizetni a Parlament részére. Ezt a szabályt nem alkalmazták; a Parlament által a képviselőcsoportok részére kifizetett 2010-es előirányzatokból 2 355 955 eurót le kellett volna vonni.

| 7.17. | A választások évének két időszakra való, a 400. jogcímcsoportra vonatkozó szabályok 2.1.1. cikke által előírt felbontása olyan sajátosság, amely figyelembe veszi a képviselőcsoportok ilyen évben fennálló sajátos szükségleteit. E sajátosságot azért illesztették be a 400. jogcímcsoportra vonatkozó szabályokba, hogy figyelembe vegyék a képviselőcsoportok választások utáni esetleges felbomlását, ami azt vonja maga után, hogy a beszámolókat az év közepén kell lezárni. A választások után tovább létező képviselőcsoportok esetében azok továbbra is működnek, és a nekik elkülönített előirányzatokat választások után a képviselőcsoporthoz tartozó európai parlamenti képviselők száma alapján felülvizsgálják. A szabályzat hangsúlyozza, hogy az előirányzatok éves jellegűek, mivel előírja, hogy „az adott pénzügyi évben el nem költött, az Európai Parlament költségvetéséből kapott éves előirányzatok legfeljebb 50 %-a átvihető a következő pénzügyi évre.”

  E folyamatosság, a szabályozás szelleme és a létező gyakorlat értelmében a választások után továbbra is létező képviselőcsoportok esetében a pénzügyi év két felének összegét kell figyelembe venni, és az átviteli szabályokat ennek alapján kell alkalmazni. A Számvevőszék által megállapított értelmezési ambivalencia megszüntetése érdekében időben a következő választási év előtt a szabályok megfelelő egyértelműsítésére javaslatot teszünk. |
| --- | --- |

7.17.

E folyamatosság, a szabályozás szelleme és a létező gyakorlat értelmében a választások után továbbra is létező képviselőcsoportok esetében a pénzügyi év két felének összegét kell figyelembe venni, és az átviteli szabályokat ennek alapján kell alkalmazni. A Számvevőszék által megállapított értelmezési ambivalencia megszüntetése érdekében időben a következő választási év előtt a szabályok megfelelő egyértelműsítésére javaslatot teszünk.

Az előzetes ellenőrzések elvégzése

A PARLAMENT VÁLASZAI

| 7.18. | A költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak 47. cikke előírja, hogy a költségvetést végrehajtó valamennyi intézkedést előzetes ellenőrzés alá kell vetni. A látogatói csoportok részére történt kifizetések (lásd: 7.13. és 7.14. bekezdés), a közbeszerzési eljárások (lásd: 7.16. bekezdés) és a képviselőcsoportok által kezelt költségvetés végrehajtására vonatkozó parlamenti belső szabályzat alapján történt kifizetések (lásd: 7.17. bekezdés) esetében az előzetes ellenőrzések elvégzésére irányuló terv nem tartalmaz olyan ellenőrzéseket, amelyek az ellenőrzött műveletek jellegéhez és kockázati profiljához igazodnának. A munkaerő-felvételi eljárások esetében (lásd: 7.15. bekezdés) végeznek ugyan specifikus ellenőrzéseket, de ezek nem vonatkoznak a kiválasztási szakaszra. Ez korlátozza az előzetes ellenőrzések eredményességét. |
| --- | --- |

7.18.

A költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak 47. cikke előírja, hogy a költségvetést végrehajtó valamennyi intézkedést előzetes ellenőrzés alá kell vetni. A látogatói csoportok részére történt kifizetések (lásd: 7.13. és 7.14. bekezdés), a közbeszerzési eljárások (lásd: 7.16. bekezdés) és a képviselőcsoportok által kezelt költségvetés végrehajtására vonatkozó parlamenti belső szabályzat alapján történt kifizetések (lásd: 7.17. bekezdés) esetében az előzetes ellenőrzések elvégzésére irányuló terv nem tartalmaz olyan ellenőrzéseket, amelyek az ellenőrzött műveletek jellegéhez és kockázati profiljához igazodnának. A munkaerő-felvételi eljárások esetében (lásd: 7.15. bekezdés) végeznek ugyan specifikus ellenőrzéseket, de ezek nem vonatkoznak a kiválasztási szakaszra. Ez korlátozza az előzetes ellenőrzések eredményességét.

| 7.18. | Az előzetes ellenőrzést a Számvevőszék által említett különböző tevékenységekre vonatkozó egyedi rendelkezések módszeres ellenőrzésének biztosítása, valamint a vizsgált műveletek jellegéhez és kockázati profiljához igazodó ellenőrzések beillesztése érdekében ki fogjuk igazítani.

  A képviselőcsoportok finanszírozására vonatkozó egyedi szabályok miatt a részletes ellenőrzések végrehajtása csak a pénzügyi év lezárása után, azaz a következő év során, a pénzügyi kimutatásaik alapján ésszerű. Ennélfogva utólagos ellenőrzésre került sor 2009-ben (a 2008-as pénzügyi évre vonatkozóan), és a szolgálat 2011-es munkatervében újabb utólagos ellenőrzés szerepel (a 2010-es pénzügyi évre vonatkozóan). |
| --- | --- |

7.18.

A képviselőcsoportok finanszírozására vonatkozó egyedi szabályok miatt a részletes ellenőrzések végrehajtása csak a pénzügyi év lezárása után, azaz a következő év során, a pénzügyi kimutatásaik alapján ésszerű. Ennélfogva utólagos ellenőrzésre került sor 2009-ben (a 2008-as pénzügyi évre vonatkozóan), és a szolgálat 2011-es munkatervében újabb utólagos ellenőrzés szerepel (a 2010-es pénzügyi évre vonatkozóan).

Európai Tanács és Tanács

A „Residence Palace” épületre vonatkozó projekt finanszírozása

A TANÁCS VÁLASZAI

| 7.19. | A brüsszeli Residence Palace épület felépítésére irányuló megállapodás, amelyet 2008-ban írtak alá a belga állammal, 2013-as tervezett befejezési dátummal és összesen mintegy 310 millió euro tervezett költséggel (2013-as becsült árak mellett), rendelkezik az előlegfizetések lehetőségéről. A 2008–2010 közötti időszakban a Tanács összesen 235 millió euro összegben folyósított előlegeket, ebből 30 millió euro szerepelt a Tanács eredeti költségvetésében az épületek vásárlására vonatkozó költségvetési sorban. A további 205 millió euro (azaz az előlegként kifizetett teljes összeg 87 %-a) a 2007-től 2010-ig az egyes évek végén végrehajtott (főként a tolmácsolási költségekre és a delegációk utazási költségeire előirányzott költségvetési sorokból történt) költségvetési átcsoportosításokból származott. |
| --- | --- |

7.19.

A brüsszeli Residence Palace épület felépítésére irányuló megállapodás, amelyet 2008-ban írtak alá a belga állammal, 2013-as tervezett befejezési dátummal és összesen mintegy 310 millió euro tervezett költséggel (2013-as becsült árak mellett), rendelkezik az előlegfizetések lehetőségéről. A 2008–2010 közötti időszakban a Tanács összesen 235 millió euro összegben folyósított előlegeket, ebből 30 millió euro szerepelt a Tanács eredeti költségvetésében az épületek vásárlására vonatkozó költségvetési sorban. A további 205 millió euro (azaz az előlegként kifizetett teljes összeg 87 %-a) a 2007-től 2010-ig az egyes évek végén végrehajtott (főként a tolmácsolási költségekre és a delegációk utazási költségeire előirányzott költségvetési sorokból történt) költségvetési átcsoportosításokból származott.

| 7.19. | A költségvetési átcsoportosításokkal rendelkezésre bocsátott előirányzatokat a költségvetési rendelet 22. és 24. cikkében meghatározott eljárásokkal összhangban benyújtották a költségvetési hatóság részére. |
| --- | --- |

7.19.

A TANÁCS VÁLASZAI

| 7.20. | E költségvetési sorok ismétlődő fel nem használása a 2008–2010-es időszak folyamán és az átcsoportosított összegeknek az összes kifizetett előleghez viszonyított nagysága nincs összhangban a költségvetés pontosságának alapelvével. Ráadásul az, hogy az első három évben 235 millió eurót kifizettek a megállapodás 310 millió eurós összértékéből, nem állt összhangban az építési munkálatok előrehaladásával. |
| --- | --- |

7.20.

E költségvetési sorok ismétlődő fel nem használása a 2008–2010-es időszak folyamán és az átcsoportosított összegeknek az összes kifizetett előleghez viszonyított nagysága nincs összhangban a költségvetés pontosságának alapelvével. Ráadásul az, hogy az első három évben 235 millió eurót kifizettek a megállapodás 310 millió eurós összértékéből, nem állt összhangban az építési munkálatok előrehaladásával.

| 7.20. | A Tanács Főtitkársága egyetért a Számvevőszék azon megállapításával, hogy a tolmácsolásra és a delegációk utazási költségeire vonatkozó költségvetési sorokban szereplő összegeknek nagyobb mértékben kell igazodniuk a tényleges felhasználáshoz. Ezzel összefüggésben ezen kategóriák esetében az előirányzatok jelentősen csökkentek a 2012-es évre vonatkozó költségvetés-tervezetben. Ezen túlmenően csökkent az az összeg is, amelyet a 2012-es évre vonatkozó költségvetés a Résidence Palace épülettel kapcsolatos előlegfizetésekre irányoz elő. |
| --- | --- |

7.20.

Bizottság

Közbeszerzés

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.21. | A Külkapcsolati Főigazgatóság (DG RELEX) biztonsági szolgáltatások ellátására irányuló (2008-ban meghirdetett és 2011. áprilisig érvényes) pályázati felhívásában alkalmazott bírálati szempontok nem elég pontosak ahhoz, hogy biztosítsák a vállalkozások objektív és megfelelő kiválasztását. Például nem írják elő, hogy a pályázónak legalább mekkora éves forgalommal, illetve legalább hány munkatárssal kell rendelkeznie ahhoz, hogy a jelöltek listájára kerüljön. A pályázati felhívás ezenkívül nem tükrözi azt sem, hogy a különböző érintett világrészeken (Észak- és Dél-Amerika egésze, illetve Afrika, Ázsia, Közép- és Kelet-Európa, valamint Óceánia legnagyobb része) igen eltérőek a biztonsági feltételek. |
| --- | --- |

7.21.

A Külkapcsolati Főigazgatóság (DG RELEX) biztonsági szolgáltatások ellátására irányuló (2008-ban meghirdetett és 2011. áprilisig érvényes) pályázati felhívásában alkalmazott bírálati szempontok nem elég pontosak ahhoz, hogy biztosítsák a vállalkozások objektív és megfelelő kiválasztását. Például nem írják elő, hogy a pályázónak legalább mekkora éves forgalommal, illetve legalább hány munkatárssal kell rendelkeznie ahhoz, hogy a jelöltek listájára kerüljön. A pályázati felhívás ezenkívül nem tükrözi azt sem, hogy a különböző érintett világrészeken (Észak- és Dél-Amerika egésze, illetve Afrika, Ázsia, Közép- és Kelet-Európa, valamint Óceánia legnagyobb része) igen eltérőek a biztonsági feltételek.

| 7.21–7.22. | Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a külképviseletek igazgatási kiadásainak pénzügyi kezeléséért felelős. A költségvetési rendelet 1. cikkének (2) bekezdése alapján ezt a szolgálatot e rendelet alkalmazásában uniós intézménynek kell tekinteni. Továbbá a 147a. cikk rendelkezik arról, hogy az EKSZ teljes egészében a mentesítéshez kapcsolódó eljárások hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

7.21–7.22.

| 7.22. | Három olyan pályázati eljárás esetében, amelyet a Külkapcsolati Főigazgatósághoz tartozó külképviseletek hirdettek meg, az ellenőrzés ellentmondásokat és téves szabályértelmezést állapított meg a következő területeken: a pályázatbontó bizottság különálló jelentésének szükségessége, az odaítélési kritériumok alkalmazása, valamint a bírálóbizottság hivatalos értékelési jelentés készítésére vonatkozó kötelezettsége. |
| --- | --- |

7.22.

Három olyan pályázati eljárás esetében, amelyet a Külkapcsolati Főigazgatósághoz tartozó külképviseletek hirdettek meg, az ellenőrzés ellentmondásokat és téves szabályértelmezést állapított meg a következő területeken: a pályázatbontó bizottság különálló jelentésének szükségessége, az odaítélési kritériumok alkalmazása, valamint a bírálóbizottság hivatalos értékelési jelentés készítésére vonatkozó kötelezettsége.

Bíróság

| 7.23. | A Számvevőszék nem tesz észrevételt a Bíróságra vonatkozóan. |
| --- | --- |

7.23.

A Számvevőszék nem tesz észrevételt a Bíróságra vonatkozóan.

Számvevőszék

| 7.24. | A külső ellenőr jelentése (5) megállapítja, hogy az ellenőr véleménye szerint „a pénzügyi kimutatások a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek, az ezen tanácsi rendelet végrehajtásának részletes szabályait megállapító, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek, valamint az Európai Unió számviteli szabályainak megfelelően valós és hű képet adnak az Európai Számvevőszék 2010. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, valamint az ezen fordulónappal végződő év pénzforgalmáról”. A jelentést közzé fogják tenni a Hivatalos Lapban. |
| --- | --- |

7.24.

A külső ellenőr jelentése (5) megállapítja, hogy az ellenőr véleménye szerint „a pénzügyi kimutatások a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek, az ezen tanácsi rendelet végrehajtásának részletes szabályait megállapító, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek, valamint az Európai Unió számviteli szabályainak megfelelően valós és hű képet adnak az Európai Számvevőszék 2010. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, valamint az ezen fordulónappal végződő év pénzforgalmáról”. A jelentést közzé fogják tenni a Hivatalos Lapban.

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

A bizottsági tagok utazási költségeinek megtérítése

A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG VÁLASZA

| 7.25. | Az utazási költségtérítésre vonatkozó szabályok értelmében a bizottsági tagok két lehetőség közül választhatnak: az A változatban a ténylegesen felmerült utazási költségek függvényében, benyújtandó bizonylatok alapján történik a térítés, míg a B változatnál a bizottsági tagok a kilométerben mért távolságok alapján átalányösszeget kapnak (ezt a 2010. január és november között teljesített kiküldetések 60 %-ában alkalmazták). A B változatnál csak Brüsszelben megtartott ülések jöhetnek szóba, a megtérített összeg pedig nem haladhatja meg az A változat szerint meghatározott első osztályú vonat- vagy repülőjegy szokásos árát. |
| --- | --- |

7.25.

Az utazási költségtérítésre vonatkozó szabályok értelmében a bizottsági tagok két lehetőség közül választhatnak: az A változatban a ténylegesen felmerült utazási költségek függvényében, benyújtandó bizonylatok alapján történik a térítés, míg a B változatnál a bizottsági tagok a kilométerben mért távolságok alapján átalányösszeget kapnak (ezt a 2010. január és november között teljesített kiküldetések 60 %-ában alkalmazták). A B változatnál csak Brüsszelben megtartott ülések jöhetnek szóba, a megtérített összeg pedig nem haladhatja meg az A változat szerint meghatározott első osztályú vonat- vagy repülőjegy szokásos árát.

| 7.25. | A szabály és a meghatározás értelmében a B változatot csak akkor lehet alkalmazni, ha az összeg nem haladja meg az A változat szerint kiszámítottat. Ellenőriztük az Európai Számvevőszék által említett országokra vonatkozó IATA szerinti business osztályú árakat, és azok mind magasabbak a B változat szerinti átalányösszegű visszatérítésnél, egyes esetekben jelentősen meg is haladják azokat. |
| --- | --- |

7.25.

A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG VÁLASZA

| 7.26. | A B változat szerinti átalányösszeg általában magasabb, mint a kedvezményezettek által legtöbbször igénybe vett turista osztályú vonat- vagy repülőjegy tényleges ára. A B változat szerinti költségtérítés így a ténylegesen felmerült utazási költségeknél magasabb kifizetést eredményezhet. Ez az eljárás ugyan jogszerű és szabályszerű, ám nem felel meg a többi európai intézmény és szerv gyakorlatának, ott ugyanis a ténylegesen felmerült költségek alapján térítik vissza az utazási költségeket. |
| --- | --- |

7.26.

A B változat szerinti átalányösszeg általában magasabb, mint a kedvezményezettek által legtöbbször igénybe vett turista osztályú vonat- vagy repülőjegy tényleges ára. A B változat szerinti költségtérítés így a ténylegesen felmerült utazási költségeknél magasabb kifizetést eredményezhet. Ez az eljárás ugyan jogszerű és szabályszerű, ám nem felel meg a többi európai intézmény és szerv gyakorlatának, ott ugyanis a ténylegesen felmerült költségek alapján térítik vissza az utazási költségeket.

| 7.26. | Az EGSZB berkein belül zajló korábbi vitákkal, valamint az Európai Parlament által nemrégiben végrehajtott reformmal összhangban az EGSZB Elnöksége 2011. május 3-i ülésén megerősítette, hogy a következő elvek figyelembevételével megújítja a tagokra vonatkozó pénzügyi szabályzatot:






  — | a tagok méltóságának tiszteletben tartása, egyenlőség a tagok között, átláthatóság és pénzügyi fenntarthatóság, |
| --- | --- | --- |

7.26.

—

a tagok méltóságának tiszteletben tartása, egyenlőség a tagok között, átláthatóság és pénzügyi fenntarthatóság,

| — | az utazási költségeknek kizárólag a tényleges költségek alapján történő visszatérítése; az utazás választott módjának ésszerű ár mellett elegendő rugalmasságot és kényelmet kell biztosítania, |
| --- | --- |

—

az utazási költségeknek kizárólag a tényleges költségek alapján történő visszatérítése; az utazás választott módjának ésszerű ár mellett elegendő rugalmasságot és kényelmet kell biztosítania,

| — | a napidíjaknak és utazási ellátmányoknak az európai parlamenti képviselők juttatásaihoz való igazítása, |
| --- | --- |

—

a napidíjaknak és utazási ellátmányoknak az európai parlamenti képviselők juttatásaihoz való igazítása,

| — | a ráfordított idő és az adminisztratív költségek megtérítése, amelyek kiszámítása az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal egyeztetve történik, és ésszerű határok között kerül megállapításra. |
| --- | --- |

—

a ráfordított idő és az adminisztratív költségek megtérítése, amelyek kiszámítása az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal egyeztetve történik, és ésszerű határok között kerül megállapításra.

Közbeszerzés

A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG VÁLASZA

| 7.27. | A hét ellenőrzött meghívásos eljárás egyikének esetében az egyik pályázati tételre ajánlatot tevők nem részesültek azonos elbírálásban, amikor pontosítást nyújtottak be az ajánlatukhoz, mint a másik tételre ajánlatot tevők. Két tárgyalásos eljárás kapcsán hibákat és ellentmondásokat észlelt az ellenőrzés a következőket illetően: az ajánlati dokumentáció és az odaítélési kritériumok megfogalmazása, az ajánlattevőkkel való kapcsolatfelvétel, az ajánlatok elbírálása, valamint az eljárás eredményéhez kapcsolódó formalitások. |
| --- | --- |

7.27.

A hét ellenőrzött meghívásos eljárás egyikének esetében az egyik pályázati tételre ajánlatot tevők nem részesültek azonos elbírálásban, amikor pontosítást nyújtottak be az ajánlatukhoz, mint a másik tételre ajánlatot tevők. Két tárgyalásos eljárás kapcsán hibákat és ellentmondásokat észlelt az ellenőrzés a következőket illetően: az ajánlati dokumentáció és az odaítélési kritériumok megfogalmazása, az ajánlattevőkkel való kapcsolatfelvétel, az ajánlatok elbírálása, valamint az eljárás eredményéhez kapcsolódó formalitások.

| 7.27. | Az EGSZB alaposan áttanulmányozta a Számvevőszék észrevételeit, és valamennyi felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőnek emlékeztetőt küldött a közbeszerzési eljárásokban szem előtt tartandó fontos szempontokról. Jobban oda fog figyelni arra is, hogy az értékelőbizottságok rendelkezzenek a közbeszerzéssel kapcsolatos, szükséges szakértelemmel. |
| --- | --- |

7.27.

Régiók Bizottsága

Állandó munkatársak alkalmazása

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA

| 7.28. | Az egyik tisztviselői állás hirdetése a Régiók Bizottságán kívüli jelentkezők számára felvételi kritériumként írta elő, hogy legyenek tisztviselők, vagy szerepeljenek az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) egy olyan tartaléklistáján, amely a felvételhez szükséges fokozatra kiírt versenyvizsgát sikerrel letett jelölteket sorolja fel. A kiválasztott jelentkezőt intézményközi áthelyezés útján vették fel. Felvételének időpontjában az előző intézményében hivatalosan még nem nevezték ki próbaidős tisztviselőnek, valamint a személyi anyagában nem szerepelt bizonyíték arra vonatkozóan, hogy áthelyezését hivatalosan támogatták volna eredeti intézményének megfelelő hierarchikus szintjén. |
| --- | --- |

7.28.

Az egyik tisztviselői állás hirdetése a Régiók Bizottságán kívüli jelentkezők számára felvételi kritériumként írta elő, hogy legyenek tisztviselők, vagy szerepeljenek az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) egy olyan tartaléklistáján, amely a felvételhez szükséges fokozatra kiírt versenyvizsgát sikerrel letett jelölteket sorolja fel. A kiválasztott jelentkezőt intézményközi áthelyezés útján vették fel. Felvételének időpontjában az előző intézményében hivatalosan még nem nevezték ki próbaidős tisztviselőnek, valamint a személyi anyagában nem szerepelt bizonyíték arra vonatkozóan, hogy áthelyezését hivatalosan támogatták volna eredeti intézményének megfelelő hierarchikus szintjén.

| 7.28. | A Régiók Bizottsága javított eljárásán annak érdekében, hogy biztosítsa, hogy mielőtt egy másik intézményből érkezett, próbaidőn levő tisztviselőt véglegesítenek, addigra az illetőt már hivatalosan is próbaidős tisztviselőnek nyilvánítsák az adott másik intézményben, és onnan hivatalosan helyezzék át a Régiók Bizottságához. Ami a konkrét esetet illeti, időközben megérkezett a kinevezésről és az áthelyezésről szóló hivatalos határozat az Európai Bíróságtól, és ez bevezetésre került a tisztviselő személyi aktájába. |
| --- | --- |

7.28.

Közbeszerzés

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA

| 7.29. | A végrehajtási szabályok 129. cikke értelmében a legfeljebb 60 000 euro értékű szerződések esetében lehetséges tárgyalásos eljárást alkalmazni. Az ellenőrzés megállapítása szerint az e cikk értelmében lefolytatott négy tárgyalásos eljárás közül kettő esetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő nem készített – a tárgyalásos eljárás alkalmazásának igazolására – hivatalos becslést a szerződés várható értékéről. |
| --- | --- |

7.29.

A végrehajtási szabályok 129. cikke értelmében a legfeljebb 60 000 euro értékű szerződések esetében lehetséges tárgyalásos eljárást alkalmazni. Az ellenőrzés megállapítása szerint az e cikk értelmében lefolytatott négy tárgyalásos eljárás közül kettő esetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő nem készített – a tárgyalásos eljárás alkalmazásának igazolására – hivatalos becslést a szerződés várható értékéről.

| 7.29. | A két alacsony értékű szerződés, amelynél tárgyalásos eljárást alkalmaztak, a Belgiumon kívül tartott, politikai jellegű szemináriumokhoz szükséges tolmácsolási szolgáltatások beszerzésére vonatkozik. Bár a szerződés értékéről szóló becslés nem volt hivatalosan dokumentumba foglalva, az ilyen becslésekre úgy került sor, hogy az Európai Unión belüli hasonló szolgáltatásokkal kapcsolatos pályázati kiírások terén nyert tapasztalatokból indultunk ki. A Régiók Bizottsága ki fog fejleszteni egy szabvány dokumentációs formátumot az ilyen becslésekre, és ezt fogja alkalmazni, hogy az egyes szolgálatai közötti koherencia szem előtt tartásával tovább javítsa a szerződések értékének becslésére vonatkozó felügyeleti és ellenőrzési rendszerét. |
| --- | --- |

7.29.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA

| 7.30. | Ugyanebben a két tárgyalásos eljárásban nem alkalmazták helyesen az odaítélési kritériumokat, nem megfelelően vették figyelembe az ajánlati árat, továbbá nem alkalmazták helyesen az ajánlatok bizalmasságára vonatkozó előírásokat, valamint az ajánlattevőkkel való kapcsolatfelvételre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

7.30.

Ugyanebben a két tárgyalásos eljárásban nem alkalmazták helyesen az odaítélési kritériumokat, nem megfelelően vették figyelembe az ajánlati árat, továbbá nem alkalmazták helyesen az ajánlatok bizalmasságára vonatkozó előírásokat, valamint az ajánlattevőkkel való kapcsolatfelvételre vonatkozó szabályokat.

| 7.30. | Az egyik tolmácsolási szerződés esetében rögzítve volt a szolgáltatás ára, az nem volt módosítható. A szeminárium előkészítése rengeteg változtatással járt, illetve tíz nyelvvel és tíz tolmácsfülkével működő kiterjedt és bonyolult nyelvi rendszert igényelt. Ahhoz, hogy biztosítani tudja a szolgáltatásokat, a Régiók Bizottságának nem volt más választása, mint elfogadni a kiírt ár csekély mértékű emelkedését. Mivel nehézségeket okoz a „legjobb ár-érték arány kritérium” alkalmazása, a Régiók Bizottsága az ilyen szemináriumok esetében a jövőben ehelyett egyszerűen a legalacsonyabb ár kritériumát fogja alkalmazni. Az ajánlatok bizalmas kezelésével kapcsolatos számvevőszéki észrevétel nyomán javítottunk a Régiók Bizottságának az ajánlatok beérkezését felügyelő és ellenőrző rendszerén: korlátozott hozzáféréssel hivatalos e-mail címet hoztunk létre erre a célra. |
| --- | --- |

7.30.

Európai ombudsman

| 7.31. | A Számvevőszék nem tesz észrevételt az európai ombudsmanra vonatkozóan. |
| --- | --- |

7.31.

A Számvevőszék nem tesz észrevételt az európai ombudsmanra vonatkozóan.

Európai adatvédelmi biztos

Belső versenyvizsga szervezése

| 7.32. | Az európai adatvédelmi biztos hivatala 2009-ben belső versenyvizsgát szervezett négy különböző területre vonatkozóan (jogi terület adatvédelmi tapasztalattal, műszaki terület adatvédelmi tapasztalattal, emberi erőforrások és titkári feladatok). A hivatal feladatkörének sajátos jellege ugyan indokolhatja belső versenyvizsga szervezését, ám ezt nem lenne helyes általános gyakorlattá tenni. A követendő eljárás az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) szolgálatainak igénybevétele, amely rendszeresen szervez nyílt versenyvizsgákat. |
| --- | --- |

7.32.

Az európai adatvédelmi biztos hivatala 2009-ben belső versenyvizsgát szervezett négy különböző területre vonatkozóan (jogi terület adatvédelmi tapasztalattal, műszaki terület adatvédelmi tapasztalattal, emberi erőforrások és titkári feladatok). A hivatal feladatkörének sajátos jellege ugyan indokolhatja belső versenyvizsga szervezését, ám ezt nem lenne helyes általános gyakorlattá tenni. A követendő eljárás az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) szolgálatainak igénybevétele, amely rendszeresen szervez nyílt versenyvizsgákat.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetések

| 7.33. | Elvégzett ellenőrzési munkánk alapján megállapítjuk, hogy a 2010. december 31-i fordulónappal záruló pénzügyi évet illetően az intézmények és szervek igazgatási és egyéb kiadásokkal kapcsolatos kifizetései összességükben lényegi hibától mentesek (lásd: 7.9. bekezdés). |
| --- | --- |

7.33.

Elvégzett ellenőrzési munkánk alapján megállapítjuk, hogy a 2010. december 31-i fordulónappal záruló pénzügyi évet illetően az intézmények és szervek igazgatási és egyéb kiadásokkal kapcsolatos kifizetései összességükben lényegi hibától mentesek (lásd: 7.9. bekezdés).

| 7.34. | Elvégzett ellenőrzési munkánk alapján megállapítjuk, hogy az igazgatási és egyéb kiadásokra vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszerek eredményesen biztosították a kifizetések szabályszerűségét. A 7.13–7.32. bekezdésben megfogalmazott észrevételek nem kérdőjelezik meg ennek a megállapításnak az érvényét. Felhívjuk ugyanakkor a figyelmet azokra a hibákra és hiányosságokra, amelyekre a közbeszerzési eljárásokból vett minta vizsgálata során derült fény (lásd: 7.16., 7.21., 7.22., 7.27., 7.29. és 7.30. bekezdés), valamint egyes költségvetési sorok ismétlődő fel nem használására, ami építkezési projektek finanszírozását célzó költségvetési átcsoportosításokat eredményezett (lásd: 7.19. és 7.20. bekezdés). |
| --- | --- |

7.34.

Elvégzett ellenőrzési munkánk alapján megállapítjuk, hogy az igazgatási és egyéb kiadásokra vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszerek eredményesen biztosították a kifizetések szabályszerűségét. A 7.13–7.32. bekezdésben megfogalmazott észrevételek nem kérdőjelezik meg ennek a megállapításnak az érvényét. Felhívjuk ugyanakkor a figyelmet azokra a hibákra és hiányosságokra, amelyekre a közbeszerzési eljárásokból vett minta vizsgálata során derült fény (lásd: 7.16., 7.21., 7.22., 7.27., 7.29. és 7.30. bekezdés), valamint egyes költségvetési sorok ismétlődő fel nem használására, ami építkezési projektek finanszírozását célzó költségvetési átcsoportosításokat eredményezett (lásd: 7.19. és 7.20. bekezdés).

Ajánlások

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.35. | Az emberierőforrás-gazdálkodás és a közbeszerzési szerződések vizsgálatának eredményeként született észrevételek (lásd: 7.12. bekezdés) alapján a következő ajánlásokat fogalmazzuk meg:






  — | a munkaerő-felvétel területén az érintett intézmények és szervek (lásd: 7.15. és 7.28. bekezdés) gondoskodjanak arról, hogy megfelelő dokumentációval tudják alátámasztani munkaerő-felvételi döntéseiket, és ügyeljenek az álláshirdetéseikben megfogalmazott alkalmassági kritériumok betartására, |
| --- | --- | --- |

7.35.

Az emberierőforrás-gazdálkodás és a közbeszerzési szerződések vizsgálatának eredményeként született észrevételek (lásd: 7.12. bekezdés) alapján a következő ajánlásokat fogalmazzuk meg:

—

a munkaerő-felvétel területén az érintett intézmények és szervek (lásd: 7.15. és 7.28. bekezdés) gondoskodjanak arról, hogy megfelelő dokumentációval tudják alátámasztani munkaerő-felvételi döntéseiket, és ügyeljenek az álláshirdetéseikben megfogalmazott alkalmassági kritériumok betartására,

| — | az érintett intézmények és szervek (lásd: 7.16., 7.21., 7.22., 7.27., 7.29. és 7.30. bekezdés) gondoskodjanak róla, hogy megfelelő ellenőrzések és jobb iránymutatások álljanak az engedélyezésre jogosult tisztviselők rendelkezésére, hogy ezáltal javítani lehessen a közbeszerzési eljárások megtervezését, koordinálását és végrehajtását. |
| --- | --- |

—

az érintett intézmények és szervek (lásd: 7.16., 7.21., 7.22., 7.27., 7.29. és 7.30. bekezdés) gondoskodjanak róla, hogy megfelelő ellenőrzések és jobb iránymutatások álljanak az engedélyezésre jogosult tisztviselők rendelkezésére, hogy ezáltal javítani lehessen a közbeszerzési eljárások megtervezését, koordinálását és végrehajtását.

| 7.35. | Lásd a Bizottság 7.21–7.22. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

7.35.

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

| 7.36. | A
  7.4. melléklet
  bemutatja a Számvevőszék áttekintését arról, hogy miképpen hasznosultak a 2009-es éves jelentésben megfogalmazott ajánlások. |
| --- | --- |

7.36.

A
  7.4. melléklet
  bemutatja a Számvevőszék áttekintését arról, hogy miképpen hasznosultak a 2009-es éves jelentésben megfogalmazott ajánlások.

| 7.36. | Lásd a Bizottság 7.21–7.22. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

7.36.

---

(1)  A Számvevőszék európai iskolákról szóló külön éves jelentése az európai iskolák igazgatótanácsához, valamint másolatban az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz kerül benyújtásra.

(2)  Előzetes és utólagos ellenőrzések, belső ellenőrzési részleg, a kivételekről való beszámolás és belsőkontroll-standardok.

(3)  PricewaterhouseCoopers, société à responsabilité limitée, réviseur d’entreprises (korlátolt felelősségű társaság, vállalati könyvvizsgáló).

(4)  Rendszerek alatt a 7.1. bekezdésben említett valamennyi intézmény és szerv rendszereinek összességét értjük.

(5)  Lásd a 7.8. bekezdésben említett, a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó ellenőrzési jelentést.

7.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓK TESZTELÉSÉNEK EREDMÉNYE – IGAZGATÁSI KIADÁSOK

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Személyi jellegű ráfordítások | Épületekkel kapcsolatos kiadások | Egyéb kiadások | Összesen |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Összes tranzakció (ebből): | 33 | 7 | 18 | 58 | 57 | 57 | 56 |
| Előlegek | 0 | 1 | 3 | 4 | 2 | 0 | 0 |
| Közbenső/záró kifizetések | 33 | 6 | 15 | 54 | 55 | 57 | 56 |
| A TESZTELÉS EREDMÉNYE
   (1)
   (2) |
| A tesztelt tranzakciók százalékos megoszlása: |
| Hiba által nem érintett tranzakció | 94 % | (31) | 100 % | (7) | 89 % | (16) | 93 % | (54) | 93 % | 91 % | 95 % |
| Hiba által érintett tranzakció | 6 % | (2) | 0 % | (0) | 11 % | (2) | 7 % | (4) | 7 % | 9 % | 5 % |
| A hiba által érintett tranzakciók elemzése |
| Elemzés a kiadás típusa szerint |
| Előlegek | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 25 % | (1) | N/A | N/A | N/A |
| Közbenső/záró kifizetések | 100 % | (2) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 75 % | (3) | N/A | N/A | N/A |
| A hiba típusa szerinti elemzés |
| Nem számszerűsíthető hibák: | 50 % | (1) | 0 % | (0) | 100 % | (2) | 75 % | (3) | N/A | N/A | N/A |
| Számszerűsíthető hibák: | 50 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 25 % | (1) | N/A | N/A | N/A |
| Támogathatósági | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | N/A | N/A | N/A |
| Megalapozottsági | 0 % | (0 | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | N/A | N/A | N/A |
| Pontossági | 100 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 100 % | (1) | N/A | N/A | N/A |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| A legvalószínűbb hibaarány | 0,4 % | | | |
| Alsó hibahatár | 0,0 % | | | |
| Felső hibahatár | 1,1 % | | | |

2010

2009

2008

2007

Személyi jellegű ráfordítások

Épületekkel kapcsolatos kiadások

Egyéb kiadások

Összesen

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció (ebből):

33

7

18

58

57

57

56

Előlegek

0

1

3

4

2

0

0

Közbenső/záró kifizetések

33

6

15

54

55

57

56

A TESZTELÉS EREDMÉNYE
   (1)
   (2)

A tesztelt tranzakciók százalékos megoszlása:

Hiba által nem érintett tranzakció

94 %

(31)

100 %

(7)

89 %

(16)

93 %

(54)

93 %

91 %

95 %

Hiba által érintett tranzakció

6 %

(2)

0 %

(0)

11 %

(2)

7 %

(4)

7 %

9 %

5 %

A hiba által érintett tranzakciók elemzése

Elemzés a kiadás típusa szerint

Előlegek

0 %

(0)

0 %

(0)

50 %

(1)

25 %

(1)

N/A

N/A

N/A

Közbenső/záró kifizetések

100 %

(2)

0 %

(0)

50 %

(1)

75 %

(3)

N/A

N/A

N/A

A hiba típusa szerinti elemzés

Nem számszerűsíthető hibák:

50 %

(1)

0 %

(0)

100 %

(2)

75 %

(3)

N/A

N/A

N/A

Számszerűsíthető hibák:

50 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

25 %

(1)

N/A

N/A

N/A

Támogathatósági

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

N/A

N/A

N/A

Megalapozottsági

0 %

(0

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

N/A

N/A

N/A

Pontossági

100 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

100 %

(1)

N/A

N/A

N/A

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

A legvalószínűbb hibaarány

0,4 %

Alsó hibahatár

0,0 %

Felső hibahatár

1,1 %

---

(1)  Annak érdekében, hogy pontosabb képet kaphassunk a szakpolitika-csoport különböző kockázati profilú területeiről, a mintát szegmensekre osztottuk.

(2)  A zárójelben szereplő számok a tranzakciók tényleges számát jelentik.

7.2. MELLÉKLET

AZ IGAZGATÁSI KIADÁSOKHOZ KAPCSOLÓDÓ RENDSZEREK VIZSGÁLATÁNAK EREDMÉNYEI

A felügyeleti és kontrollrendszerek általános értékelése

| Általános értékelés | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eredményes | Eredményes | Eredményes | Eredményes |

Általános értékelés

2010

2009

2008

2007

Eredményes

Eredményes

Eredményes

Eredményes

7.3. MELLÉKLET

AZ IGAZGATÁSI KIADÁSOKRA VONATKOZÓ, BIZOTTSÁG ÁLTAL KIADOTT VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK ÁTTEKINTÉSÉNEK EREDMÉNYEI

| A főbb érintett főigazgatóságok | A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (1) | Megfogalmazott fenntartások | A Számvevőszék észrevételei | A megbízhatóság általános értékelése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| PMO | Fenntartás nélküli | N/A | — | A | A |
| OIB | Fenntartás nélküli | N/A | — | A | A |
| OIL | Fenntartás nélküli | N/A | — | A | A |
| DIGIT | Fenntartás nélküli | N/A | — | A | A |
| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |

A főbb érintett főigazgatóságok

A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege (1)

Megfogalmazott fenntartások

A Számvevőszék észrevételei

A megbízhatóság általános értékelése

2010

2009

PMO

Fenntartás nélküli

N/A

—

A

A

OIB

Fenntartás nélküli

N/A

—

A

A

OIL

Fenntartás nélküli

N/A

—

A

A

DIGIT

Fenntartás nélküli

N/A

—

A

A

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

---

(1)  A főigazgató megbízhatósági nyilatkozatában leszögezi, hogy kellő bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy az alkalmazott kontrolleljárások a szükséges módon garantálják a tranzakciók szabályszerűségét.

| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés valós értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad valós értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

7.4. MELLÉKLET

AZ IGAZGATÁSI KIADÁSOKKAL KAPCSOLATOS KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA

| Év | A Számvevőszék észrevétele | Megtett előrelépés | Az intézmény válasza | Számvevőszéki elemzés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Parlament


  Szociális juttatások folyósítása az alkalmazottaknak

  Az alkalmazottaknak írják elő, hogy megfelelő időközönként igazolják okmányokkal személyes helyzetüket. A Parlament vezessen be olyan rendszert, amelynek révén folyamatosan és időben ellenőrizni tudja ezeket a dokumentumokat. | A Parlament több kockázatcsökkentő intézkedést hajtott végre: bizonyos juttatások esetében kampányszerűen vizsgálta a jogosultságot, ami több mint 70 000 euro visszafizettetését eredményezte; automatizált ellenőrző eszközt („elektronikus űrlapot”) vezetett be az alkalmazottak személyi és adminisztrációs adatainak éves ellenőrzésére; valamint ellenőrzéseket végzett arra vonatkozóan, hogy miként állapítják meg a személyi juttatásokat a munkaerő-felvétel során, illetve akkor, amikor a munkatársak másik kategóriába kerülnek. | A Parlament továbbra is szorosan nyomon követi e kérdéseket, különösen az éves ellenőrzés hatékonyságát. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Parlament által végrehajtott intézkedéseket. |
| Bizottság – DG Relex


  Szociális juttatások és járadékok folyósítása az alkalmazottaknak

  Az alkalmazottaknak írják elő, hogy megfelelő időközönként igazolják okmányokkal a Bizottság számára személyes helyzetüket. A DG RELEX vezessen be olyan rendszert, amelynek révén folyamatosan és időben ellenőrizni tudja ezeket a dokumentumokat. | A Bizottság részéről a DG Relex kijelentette, hogy az EEAS létrehozása jó alkalmat teremt majd arra, hogy emlékeztessék a munkatársakat azon kötelezettségeikre, hogy aktáikat frissíteniük kell, amennyiben jogosultságokról van szó. A munkatársakat erről értesítették. További ellenőrzéseket fognak végezni és összeköttetés lesz az utólagos ellenőrzés és az illetékes osztályok között, annak érdekében, hogy kiderülhessen, hogy a nemrég bevezetett ACL szoftver lehetővé teszi-e statisztikai minták kiválasztását azokhoz az ellenőrzésekhez, amelyeket a külképviseleteken dolgozó munkatársakkal foglalkozó osztályok végeznek. | | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság által végrehajtott intézkedéseket. |
| Európai adatvédelmi biztos


  Szociális juttatások folyósítása az alkalmazottaknak

  Az alkalmazottaknak elő kell írni, hogy megfelelő időközönként igazolják okmányokkal a személyi körülményeiket. Ezzel összefüggésben, az európai adatvédelmi biztos javítsa a dokumentumok nyomon követésére és ellenőrzésére szolgáló rendszert. | Az európai adatvédelmi biztos kijavította a 2009-es DAS-ban említett hibákat, 2010-ben és 2011-ben pedig a juttatások jobb kezelésére szolgáló eszközöket vezetett be (hivatalos kapcsolatfelvétel az európai adatvédelmi biztos hivatalán belül és a PMO-val, valamint évenkénti információs űrlap). | Az adatok ellenőrzése és frissítése céljából a gyermek nélküli háztartási támogatásra vonatkozó nyomtatványt eljuttatják a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal (PMO) részére. Ennek egy példánya a személyi aktába kerül. Az európai adatvédelmi biztos folytatni fogja ezen juttatások kezelésének javítását. | A Számvevőszék tudomásul veszi az európai adatvédelmi biztos által végrehajtott intézkedéseket. |

Év

A Számvevőszék észrevétele

Megtett előrelépés

Az intézmény válasza

Számvevőszéki elemzés

2009

Parlament

Szociális juttatások folyósítása az alkalmazottaknak

Az alkalmazottaknak írják elő, hogy megfelelő időközönként igazolják okmányokkal személyes helyzetüket. A Parlament vezessen be olyan rendszert, amelynek révén folyamatosan és időben ellenőrizni tudja ezeket a dokumentumokat.

A Parlament több kockázatcsökkentő intézkedést hajtott végre: bizonyos juttatások esetében kampányszerűen vizsgálta a jogosultságot, ami több mint 70 000 euro visszafizettetését eredményezte; automatizált ellenőrző eszközt („elektronikus űrlapot”) vezetett be az alkalmazottak személyi és adminisztrációs adatainak éves ellenőrzésére; valamint ellenőrzéseket végzett arra vonatkozóan, hogy miként állapítják meg a személyi juttatásokat a munkaerő-felvétel során, illetve akkor, amikor a munkatársak másik kategóriába kerülnek.

A Parlament továbbra is szorosan nyomon követi e kérdéseket, különösen az éves ellenőrzés hatékonyságát.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Parlament által végrehajtott intézkedéseket.

Bizottság – DG Relex

Szociális juttatások és járadékok folyósítása az alkalmazottaknak

Az alkalmazottaknak írják elő, hogy megfelelő időközönként igazolják okmányokkal a Bizottság számára személyes helyzetüket. A DG RELEX vezessen be olyan rendszert, amelynek révén folyamatosan és időben ellenőrizni tudja ezeket a dokumentumokat.

A Bizottság részéről a DG Relex kijelentette, hogy az EEAS létrehozása jó alkalmat teremt majd arra, hogy emlékeztessék a munkatársakat azon kötelezettségeikre, hogy aktáikat frissíteniük kell, amennyiben jogosultságokról van szó. A munkatársakat erről értesítették. További ellenőrzéseket fognak végezni és összeköttetés lesz az utólagos ellenőrzés és az illetékes osztályok között, annak érdekében, hogy kiderülhessen, hogy a nemrég bevezetett ACL szoftver lehetővé teszi-e statisztikai minták kiválasztását azokhoz az ellenőrzésekhez, amelyeket a külképviseleteken dolgozó munkatársakkal foglalkozó osztályok végeznek.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság által végrehajtott intézkedéseket.

Európai adatvédelmi biztos

Szociális juttatások folyósítása az alkalmazottaknak

Az alkalmazottaknak elő kell írni, hogy megfelelő időközönként igazolják okmányokkal a személyi körülményeiket. Ezzel összefüggésben, az európai adatvédelmi biztos javítsa a dokumentumok nyomon követésére és ellenőrzésére szolgáló rendszert.

Az európai adatvédelmi biztos kijavította a 2009-es DAS-ban említett hibákat, 2010-ben és 2011-ben pedig a juttatások jobb kezelésére szolgáló eszközöket vezetett be (hivatalos kapcsolatfelvétel az európai adatvédelmi biztos hivatalán belül és a PMO-val, valamint évenkénti információs űrlap).

Az adatok ellenőrzése és frissítése céljából a gyermek nélküli háztartási támogatásra vonatkozó nyomtatványt eljuttatják a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal (PMO) részére. Ennek egy példánya a személyi aktába kerül. Az európai adatvédelmi biztos folytatni fogja ezen juttatások kezelésének javítását.

A Számvevőszék tudomásul veszi az európai adatvédelmi biztos által végrehajtott intézkedéseket.

---

8. FEJEZET

Az uniós költségvetés révén elért eredmények

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés

Bizottsági önértékelés az elért teljesítményről

Bevezetés

A főigazgatóságok jelentései az év során elért eredményekről

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

Regionális politika

Kutatás és innováció

A Számvevőszék észrevételei a főigazgatóságok jelentéseiről

A teljesítménnyel kapcsolatos információk relevanciája

A teljesítménnyel kapcsolatos információk összehasonlíthatósága

A teljesítménnyel kapcsolatos információk megbízhatósága

A Számvevőszék teljesítménnyel kapcsolatos különjelentései

Bevezetés

A Számvevőszék észrevételei az eredmények elérése érdekében alkalmazott folyamatokról

Stratégiai tervezés

Igényfelmérés

A célok és az intézkedések közötti kapcsolat

Helytálló, elégséges és arányos eszközök

Költségvetés és időtáv

Kontrollmechanizmusok és teljesítménymonitoring

A Számvevőszék észrevételei az elért eredményekről és a jelentéstételről

A kitűzött célok elérése

Jelentés az elért teljesítményről

Következtetések és ajánlások

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 8.1. | Ez a fejezet a bizottsági főigazgatók éves tevékenységi jelentéseiben megfogalmazott teljesítmény-önértékelésekre (1), (2) vonatkozó számvevőszéki észrevételeket, valamint a számvevőszéki különjelentésekben (3) szereplő, az elmúlt pénzügyi évre vonatkozó főbb teljesítmény-ellenőrzési eredményeket mutatja be. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

8.1.

Ez a fejezet a bizottsági főigazgatók éves tevékenységi jelentéseiben megfogalmazott teljesítmény-önértékelésekre (1), (2) vonatkozó számvevőszéki észrevételeket, valamint a számvevőszéki különjelentésekben (3) szereplő, az elmúlt pénzügyi évre vonatkozó főbb teljesítmény-ellenőrzési eredményeket mutatja be.

| 8.1. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék teljesítményadatokkal kapcsolatos ellenőrzését, manapság ugyanis kiemelten fontos rávilágítani az uniós kiadások hozzáadott értékére és azok hatásaira. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | A teljesítmény értékelése a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei (gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség) alapján történik (4). A teljesítmény mérése alapvető fontosságú a közszféra beavatkozásainak teljes folyamatában, ideértve az erőforrásokat (a program végrehajtásához szükséges pénzügyi, emberi, anyagi, szervezési és szabályozási eszközök), az outputokat (a program révén elérendő eredmények), az eredményeket (a program azonnali hatásai a közvetlen címzettekre, illetve kedvezményezettekre) és a hatásokat (hosszú távú társadalmi változások, amelyek – legalábbis részben – az Unió intézkedésének tulajdoníthatóak). |
| --- | --- |

8.2.

A teljesítmény értékelése a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei (gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség) alapján történik (4). A teljesítmény mérése alapvető fontosságú a közszféra beavatkozásainak teljes folyamatában, ideértve az erőforrásokat (a program végrehajtásához szükséges pénzügyi, emberi, anyagi, szervezési és szabályozási eszközök), az outputokat (a program révén elérendő eredmények), az eredményeket (a program azonnali hatásai a közvetlen címzettekre, illetve kedvezményezettekre) és a hatásokat (hosszú távú társadalmi változások, amelyek – legalábbis részben – az Unió intézkedésének tulajdoníthatóak).

| 8.2. | Számos kapcsolódó tényező, valamint az integrált programok együttes hatásai miatt az összetett szakpolitikák hatékonyságának mérlegelése gyakran nehéz feladat. A monitoring a megfigyelhetőt (és többek között az éves tevékenységi jelentés révén jelenthetőt) ragadja meg, az értékelés pedig a politika hatásainak megállapítását szolgálja. |
| --- | --- |

8.2.

BIZOTTSÁGI ÖNÉRTÉKELÉS AZ ELÉRT TELJESÍTMÉNYRŐL

Bevezetés

| 8.3. | A bizottsági főigazgatók a főigazgatóság éves irányítási tervében teljesítménycélokat fogalmaznak meg, majd az éves tevékenységi jelentésben beszámolnak az elért eredményekről. |
| --- | --- |

8.3.

A bizottsági főigazgatók a főigazgatóság éves irányítási tervében teljesítménycélokat fogalmaznak meg, majd az éves tevékenységi jelentésben beszámolnak az elért eredményekről.

| 8.4. | A Számvevőszék a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI), a Regionális Politikai Főigazgatóság (DG REGIO), valamint a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD) éves tevékenységi jelentésében szereplő, teljesítménnyel kapcsolatos információkat értékelte (5). Az említett három terület jelenti a megosztott irányítás keretében kezelt kiadások két legnagyobb területét, illetve a közvetlen bizottsági irányítás keretében kezelt kiadások legnagyobb területét. A Számvevőszék főként a megfogalmazott célokra és a hozzájuk kapcsolódó teljesítménymutatókra összpontosított, felmérve utóbbiak relevanciáját (6), összehasonlíthatóságát (7), valamint megbízhatóságát (8). |
| --- | --- |

8.4.

A Számvevőszék a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI), a Regionális Politikai Főigazgatóság (DG REGIO), valamint a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD) éves tevékenységi jelentésében szereplő, teljesítménnyel kapcsolatos információkat értékelte (5). Az említett három terület jelenti a megosztott irányítás keretében kezelt kiadások két legnagyobb területét, illetve a közvetlen bizottsági irányítás keretében kezelt kiadások legnagyobb területét. A Számvevőszék főként a megfogalmazott célokra és a hozzájuk kapcsolódó teljesítménymutatókra összpontosított, felmérve utóbbiak relevanciáját (6), összehasonlíthatóságát (7), valamint megbízhatóságát (8).

| 8.4. | Az éves tevékenységi jelentés egyike a teljesítményjelentő eszközöknek. A Bizottság fokozta értékelő kapacitását, és a valamennyi érintett szereplő – pl. a megosztott irányítási rendszer keretében a tagállamok, a külső értékelők stb. – bevonásával készített értékelő jelentések hasznos következtetéseket tárnak fel, illetve világítanak meg (lásd a 8.23. bekezdésre adott választ). |
| --- | --- |

8.4.

A főigazgatóságok jelentései az év során elért eredményekről

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

| 8.5. | A DG AGRI éves tevékenységi jelentésében valamennyi általános célkitűzésre vonatkozóan egy táblázatban mutatta be a hatásmutatók jelenlegi helyzetét jellemző számadatokat a kitűzött célok tükrében. A DG AGRI pozitív eredményekről számolt be a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást illetően. A főigazgatóság utalt a tagállamoknak arra az új keletű kötelezettségére, hogy értékelniük kell mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerüket, valamint arra, hogy a tagállamok felkérhetik az igazoló szerveket, hogy – az ellenőrzések újbóli elvégzése után – adjanak megerősítést az ellenőrzési statisztikák megbízhatóságáról. Ilyen esetekben a Bizottság a pénzügyi korrekciók szintjét az adott ellenőrzési statisztikák alapján megállapított hibaarányra korlátozná. |
| --- | --- |

8.5.

A DG AGRI éves tevékenységi jelentésében valamennyi általános célkitűzésre vonatkozóan egy táblázatban mutatta be a hatásmutatók jelenlegi helyzetét jellemző számadatokat a kitűzött célok tükrében. A DG AGRI pozitív eredményekről számolt be a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást illetően. A főigazgatóság utalt a tagállamoknak arra az új keletű kötelezettségére, hogy értékelniük kell mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerüket, valamint arra, hogy a tagállamok felkérhetik az igazoló szerveket, hogy – az ellenőrzések újbóli elvégzése után – adjanak megerősítést az ellenőrzési statisztikák megbízhatóságáról. Ilyen esetekben a Bizottság a pénzügyi korrekciók szintjét az adott ellenőrzési statisztikák alapján megállapított hibaarányra korlátozná.

| 8.6. | A vidékfejlesztést illetően a DG AGRI előrehaladásról számolt be a 94 program végrehajtását illetően. A programok teljes költségvetése 96,2 milliárd EUR, amelyből – tagállamonként és intézkedésenként eltérő ütemben – 33,9 milliárd eurót használtak fel. Mivel a 2010-es év a programozási időszak középső éve volt, a DG AGRI kiemelte azt az állapotfelmérést, amely hasznos információkkal szolgált a vidékfejlesztési politika jövőjére vonatkozó elgondolások megvitatásához. A felmérés – többek között – felölelte azt a vidékfejlesztési programokra vonatkozó 90 félidős értékelést is, amelyeket az év végéig küldtek meg a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.6.

A vidékfejlesztést illetően a DG AGRI előrehaladásról számolt be a 94 program végrehajtását illetően. A programok teljes költségvetése 96,2 milliárd EUR, amelyből – tagállamonként és intézkedésenként eltérő ütemben – 33,9 milliárd eurót használtak fel. Mivel a 2010-es év a programozási időszak középső éve volt, a DG AGRI kiemelte azt az állapotfelmérést, amely hasznos információkkal szolgált a vidékfejlesztési politika jövőjére vonatkozó elgondolások megvitatásához. A felmérés – többek között – felölelte azt a vidékfejlesztési programokra vonatkozó 90 félidős értékelést is, amelyeket az év végéig küldtek meg a Bizottságnak.

| 8.7. | A konkrét célokat, a hozzájuk kapcsolódó eredménymutatókat, valamint az elért főbb szakpolitikai outputokat – a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott tevékenységek szerint – az éves tevékenységi jelentés 6. melléklete mutatja be. |
| --- | --- |

8.7.

A konkrét célokat, a hozzájuk kapcsolódó eredménymutatókat, valamint az elért főbb szakpolitikai outputokat – a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott tevékenységek szerint – az éves tevékenységi jelentés 6. melléklete mutatja be.

Regionális politika

| 8.8. | Az éves tevékenységi jelentésben a főigazgató arról számolt be, hogy a DG REGIO jól teljesített az éves irányítási tervben meghatározott operatív prioritásokat illetően, és további jelentős előrelépéseket tett a hosszú távú, illetve többéves célok megvalósítása érdekében. Általánosabban fogalmazva, a DG REGIO jelentésében az állt, hogy bebizonyosodott a Kohéziós Politika (9) eredményessége, illetve megerősítést nyert annak értéknövelő hatása. |
| --- | --- |

8.8.

Az éves tevékenységi jelentésben a főigazgató arról számolt be, hogy a DG REGIO jól teljesített az éves irányítási tervben meghatározott operatív prioritásokat illetően, és további jelentős előrelépéseket tett a hosszú távú, illetve többéves célok megvalósítása érdekében. Általánosabban fogalmazva, a DG REGIO jelentésében az állt, hogy bebizonyosodott a Kohéziós Politika (9) eredményessége, illetve megerősítést nyert annak értéknövelő hatása.

| 8.8. | A Regionális Politikai Főigazgatóság (DG REGIO) éves tevékenységi jelentésében számos szempontból – költségvetés-végrehajtás, szakpolitika-fejlesztés, a beavatkozás minőségéhez és a gazdaságélénkítési csomag végrehajtásához kapcsolódó működési eredmények, hatékony és eredményes pénzgazdálkodás stb. – mutatja be az elért eredményeket. A teljesítménymérés részét képezik az irányítási tervben megfogalmazott operatív prioritások is. |
| --- | --- |

8.8.

| 8.9. | A DG REGIO további információkkal szolgált a gazdaságosságot, hatékonyságot és eredményességet biztosítani hivatott, érvényben levő kontrollmechanizmusokról. Az operatív programok végrehajtását illetően a DG REGIO négy kritérium alapján – előrehaladás a projektek kiválasztási eljárásait illetően, a nagyobb projektek előkészítése és végrehajtása, a pénzügyi konstrukciók kialakítása és az ezekbe történt befektetések, valamint a kedvezményezettek részére történt kifizetések – úgy ítélte meg, hogy a 2007–2013-ra előirányzott összegek 73 %-át kielégítő módon használták fel. Emellett a főigazgatóság nem régi bizonyítékokat is bemutatott a kohéziós politika értéknövelő hatásának alátámasztására: idézett a 2000–2006-os ERFA-programokra irányuló utólagos értékelésekből, a szakértői értékelő hálózat 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó következtetéseiből és az ötödik kohéziós jelentésből (10). |
| --- | --- |

8.9.

A DG REGIO további információkkal szolgált a gazdaságosságot, hatékonyságot és eredményességet biztosítani hivatott, érvényben levő kontrollmechanizmusokról. Az operatív programok végrehajtását illetően a DG REGIO négy kritérium alapján – előrehaladás a projektek kiválasztási eljárásait illetően, a nagyobb projektek előkészítése és végrehajtása, a pénzügyi konstrukciók kialakítása és az ezekbe történt befektetések, valamint a kedvezményezettek részére történt kifizetések – úgy ítélte meg, hogy a 2007–2013-ra előirányzott összegek 73 %-át kielégítő módon használták fel. Emellett a főigazgatóság nem régi bizonyítékokat is bemutatott a kohéziós politika értéknövelő hatásának alátámasztására: idézett a 2000–2006-os ERFA-programokra irányuló utólagos értékelésekből, a szakértői értékelő hálózat 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó következtetéseiből és az ötödik kohéziós jelentésből (10).

| 8.10. | A DG REGIO a tárgyalt programozási időszakokban elért eredményekre vonatkozó legfrissebb fejleményeket külön-külön mutatta be az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap, az előcsatlakozási intézkedések, illetve az Európai Unió Szolidaritási Alapja vonatkozásában, a kapcsolódó teljesítménymutatókat pedig az éves tevékenységi jelentés 7. melléklete tartalmazta. |
| --- | --- |

8.10.

A DG REGIO a tárgyalt programozási időszakokban elért eredményekre vonatkozó legfrissebb fejleményeket külön-külön mutatta be az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap, az előcsatlakozási intézkedések, illetve az Európai Unió Szolidaritási Alapja vonatkozásában, a kapcsolódó teljesítménymutatókat pedig az éves tevékenységi jelentés 7. melléklete tartalmazta.

Kutatás és innováció

| 8.11. | Az éves tevékenységi jelentésben a főigazgató emlékeztetett a Bizottság és a tagállamok azon célkitűzésére, miszerint törekedni fognak egy integrált, világszínvonalú európai kutatási rendszer kialakítására. A bemutatott helyzet szerint az Európai Unió tudományos és műszaki versenyképessége összességében továbbra is erős: az Unió adja a világ összes kutatási beruházásának 23,4 %-át, az összes kutató 22 %-át, az összes jelentős hatású publikáció 32,4 %-át, illetve az összes szabadalom 31,3 %-át. Megfigyelhető azonban, hogy a felemelkedő gazdaságok kutatási beruházásainak növekedése következtében az Unió súlya csökkent. |
| --- | --- |

8.11.

Az éves tevékenységi jelentésben a főigazgató emlékeztetett a Bizottság és a tagállamok azon célkitűzésére, miszerint törekedni fognak egy integrált, világszínvonalú európai kutatási rendszer kialakítására. A bemutatott helyzet szerint az Európai Unió tudományos és műszaki versenyképessége összességében továbbra is erős: az Unió adja a világ összes kutatási beruházásának 23,4 %-át, az összes kutató 22 %-át, az összes jelentős hatású publikáció 32,4 %-át, illetve az összes szabadalom 31,3 %-át. Megfigyelhető azonban, hogy a felemelkedő gazdaságok kutatási beruházásainak növekedése következtében az Unió súlya csökkent.

| 8.12. | Az uniós kutatási szakpolitika végrehajtására és támogatására szolgáló legfontosabb uniós eszközt, a hetedik kutatási és technológiai fejlesztési keretprogramot (7. KP) illetően a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság arról számolt be, hogy 2010-ben összesen 38 (11) ajánlattételi felhívást zárt le, és több mint 5,2 milliárd eurót vett kötelezettségvállalásba. |
| --- | --- |

8.12.

Az uniós kutatási szakpolitika végrehajtására és támogatására szolgáló legfontosabb uniós eszközt, a hetedik kutatási és technológiai fejlesztési keretprogramot (7. KP) illetően a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság arról számolt be, hogy 2010-ben összesen 38 (11) ajánlattételi felhívást zárt le, és több mint 5,2 milliárd eurót vett kötelezettségvállalásba.

| 8.13. | A 7. KP 2010-es közbenső értékelése arra a következtetésre jutott, hogy a keretprogram hozzájárult az Európai Kutatási Térség fejlődéséhez, illetve a határokon átnyúló együttműködések keretében a szélesebb földrajzi térség kutatásának fejlődéséhez, valamint, hogy a kutatási színvonalnak a keretprogram által elért javítása továbbra is jelentős hatást gyakorol az európai kutatásra. |
| --- | --- |

8.13.

A 7. KP 2010-es közbenső értékelése arra a következtetésre jutott, hogy a keretprogram hozzájárult az Európai Kutatási Térség fejlődéséhez, illetve a határokon átnyúló együttműködések keretében a szélesebb földrajzi térség kutatásának fejlődéséhez, valamint, hogy a kutatási színvonalnak a keretprogram által elért javítása továbbra is jelentős hatást gyakorol az európai kutatásra.

| 8.14. | Az éves tevékenységi jelentés ezenkívül valamennyi tevékenység esetében beszámolt a legfőbb elért eredményekről, a 8. mellékletben pedig bemutatta a célokat és a hozzájuk kapcsolódó mutatókat. |
| --- | --- |

8.14.

Az éves tevékenységi jelentés ezenkívül valamennyi tevékenység esetében beszámolt a legfőbb elért eredményekről, a 8. mellékletben pedig bemutatta a célokat és a hozzájuk kapcsolódó mutatókat.

A Számvevőszék észrevételei a főigazgatóságok jelentéseiről

A teljesítménnyel kapcsolatos információk relevanciája

A célok, mutatók és célszámok egymással összhangban voltak és az eredményességre koncentráltak, azonban az eredmények alaposabb elemzésre szorulnak

| 8.15. | A megvizsgált főigazgatóságok irányítási tervükben számos célt, mutatót és célszámot fogalmaztak meg, amelyek főként az eredményességre összpontosítottak. Az átfogó célokat a szakpolitika stratégiai szintjén határozták meg. Az elért eredményeket a hatásmutatók és a hozzájuk kapcsolódó célszámok tükrében mérték fel. Az operatív szinten megfogalmazott konkrét célokhoz eredménymutatók és ezekhez tartozó célszámok kapcsolódtak. |
| --- | --- |

8.15.

A megvizsgált főigazgatóságok irányítási tervükben számos célt, mutatót és célszámot fogalmaztak meg, amelyek főként az eredményességre összpontosítottak. Az átfogó célokat a szakpolitika stratégiai szintjén határozták meg. Az elért eredményeket a hatásmutatók és a hozzájuk kapcsolódó célszámok tükrében mérték fel. Az operatív szinten megfogalmazott konkrét célokhoz eredménymutatók és ezekhez tartozó célszámok kapcsolódtak.

| 8.15. | A Bizottság úgy véli, hogy a Számvevőszék által megvizsgált éves tevékenységi jelentések megfelelnek a költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdésében előírt követelményeknek.

  Az irányítási tervben szereplő célkitűzéseket, mutatókat és célszámokat oly módon állapították meg, hogy azok a szakpolitika vagy a program hatékonyságára összpontosítsanak. |
| --- | --- |

8.15.

Az irányítási tervben szereplő célkitűzéseket, mutatókat és célszámokat oly módon állapították meg, hogy azok a szakpolitika vagy a program hatékonyságára összpontosítsanak.

| 8.16. | Az éves tevékenységi jelentésekben azonban nem elemezték (DG REGIO, DG RTD), vagy csak részben elemezték (DG AGRI) a célszámok és az elért eredmények közötti különbségeket. Ezért az éves tevékenységi jelentésekben szereplő információk nem voltak elégségesek annak megértéséhez, hogy egyes célszámokat miért nem sikerült elérni, illetve másokat miért sikerült jelentős mértékben túlteljesíteni. |
| --- | --- |

8.16.

Az éves tevékenységi jelentésekben azonban nem elemezték (DG REGIO, DG RTD), vagy csak részben elemezték (DG AGRI) a célszámok és az elért eredmények közötti különbségeket. Ezért az éves tevékenységi jelentésekben szereplő információk nem voltak elégségesek annak megértéséhez, hogy egyes célszámokat miért nem sikerült elérni, illetve másokat miért sikerült jelentős mértékben túlteljesíteni.

| 8.16. | Az állandó utasítások keretében azt kérik a bizottsági szolgálatoktól, hogy indokolják meg a tervezett és elért eredmények közötti eltéréseket.

  Néhány esetben ugyan nem ismertették a célszámok és az elért eredmények közötti különbségek teljes értékelését, a jelenlegi helyzetre vonatkozóan éves szinten rendelkezésre állított adatokból viszont világosan kiolvasható a célkitűzések megvalósításának tendenciája.


  A Bizottság egyetért azzal, hogy a következő éves tevékenységi jelentések részletesebben kitérhetnek majd a tényleges eredmények és a tervezett célszámok közötti eltérésre, és a jövőben különös figyelmet kell fordítani az elért eredmények célkitűzéshez viszonyított elemzésének továbbfejlesztésére. |
| --- | --- |

8.16.

Néhány esetben ugyan nem ismertették a célszámok és az elért eredmények közötti különbségek teljes értékelését, a jelenlegi helyzetre vonatkozóan éves szinten rendelkezésre állított adatokból viszont világosan kiolvasható a célkitűzések megvalósításának tendenciája.

A Bizottság egyetért azzal, hogy a következő éves tevékenységi jelentések részletesebben kitérhetnek majd a tényleges eredmények és a tervezett célszámok közötti eltérésre, és a jövőben különös figyelmet kell fordítani az elért eredmények célkitűzéshez viszonyított elemzésének továbbfejlesztésére.

Az irányítási terv jelenleg nem határoz meg célokat, illetve mutatókat a gazdaságosság és a hatékonyság mérésére

| 8.17. | Az irányítási tervben a főigazgatóságok nem határoztak meg célokat és hozzájuk kapcsolódó mutatókat a gazdaságosság (az erőforrások költségei), illetve a hatékonyság (az erőforrások, az outputok és az eredmények közötti viszony) mérésére, sem az uniós szakpolitika szintjén, sem pedig a főigazgatóság közvetlen ellenőrzése alá tartozó kiadások szintjén. Ezért az éves tevékenységi jelentésben nem lehetett felmérni, hogy a bemutatott eredményeket az erőforrások gazdaságos és hatékony felhasználásával érték-e el, illetve, hogy történt-e előrelépés ezen a téren. |
| --- | --- |

8.17.

Az irányítási tervben a főigazgatóságok nem határoztak meg célokat és hozzájuk kapcsolódó mutatókat a gazdaságosság (az erőforrások költségei), illetve a hatékonyság (az erőforrások, az outputok és az eredmények közötti viszony) mérésére, sem az uniós szakpolitika szintjén, sem pedig a főigazgatóság közvetlen ellenőrzése alá tartozó kiadások szintjén. Ezért az éves tevékenységi jelentésben nem lehetett felmérni, hogy a bemutatott eredményeket az erőforrások gazdaságos és hatékony felhasználásával érték-e el, illetve, hogy történt-e előrelépés ezen a téren.

| 8.17. | A tevékenységalapú irányítás végrehajtásán belül az irányítási terv képezi azt az eszközt, amely révén a Bizottság általános és konkrét célkitűzésekké kívánja átültetni a hosszú távú bizottsági stratégiát a szolgálatai számára.

  Ami az általános célkitűzéseket illeti, az állandó utasítások azok számának csökkentésére ösztönzik a szolgálatokat, és egyúttal arra is buzdítják őket, hogy az általános célkitűzéseket összhangba állítsák különösen az Európa 2020 stratégiával, és prioritási listát állítsanak fel közöttük.


  A konkrét célkitűzések vonatkozásában arra szólítják fel a szolgálatokat, hogy a célkitűzések az általános célkitűzések mentén kerüljenek meghatározásra, és vegyék figyelembe az uniós tevékenységek célcsoportra gyakorolt közvetlen hatását.


  Az irányítási terv következésképpen a szakpolitikák hatékonyságára (a célkitűzések elérési fokára) összpontosít.


  A jelentéstételt illetően a költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdése értelmében a bizottsági szolgálatok éves tevékenységi jelentésükben beszámolnak ellenőrzési rendszereik hatékonyságáról, eredményességéről és gazdasági szempontjairól. Az éves tevékenységi jelentés 2. része a belső ellenőrzési rendszer hatékonyságára összpontosít, míg a 3. rész az „erőforrások, outputok, eredmények és hatások” szempontjából a jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan tartalmaz kulcsfontosságú mutatókat. |
| --- | --- |

8.17.

Ami az általános célkitűzéseket illeti, az állandó utasítások azok számának csökkentésére ösztönzik a szolgálatokat, és egyúttal arra is buzdítják őket, hogy az általános célkitűzéseket összhangba állítsák különösen az Európa 2020 stratégiával, és prioritási listát állítsanak fel közöttük.

A konkrét célkitűzések vonatkozásában arra szólítják fel a szolgálatokat, hogy a célkitűzések az általános célkitűzések mentén kerüljenek meghatározásra, és vegyék figyelembe az uniós tevékenységek célcsoportra gyakorolt közvetlen hatását.

Az irányítási terv következésképpen a szakpolitikák hatékonyságára (a célkitűzések elérési fokára) összpontosít.

A jelentéstételt illetően a költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdése értelmében a bizottsági szolgálatok éves tevékenységi jelentésükben beszámolnak ellenőrzési rendszereik hatékonyságáról, eredményességéről és gazdasági szempontjairól. Az éves tevékenységi jelentés 2. része a belső ellenőrzési rendszer hatékonyságára összpontosít, míg a 3. rész az „erőforrások, outputok, eredmények és hatások” szempontjából a jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan tartalmaz kulcsfontosságú mutatókat.

Egyes területeken a célszámok nem eléggé konkrétak, illetve számszerűek

| 8.18. | A DG AGRI esetében a hatásmutatókra vonatkozó tíz célszám közül négy, a DG RTD esetében pedig tíz célszám közül három nem volt számszerűsítve, csak tendenciákat fogalmaztak meg. A DG AGRI esetében tíz hatásmutató közül öt esetében nem adtak magyarázatot arra, hogy mi alapján történt a célszámok meghatározása, és ugyanez volt a helyzet a DG RTD esetében is a hatásmutatók 40 %-ánál, illetve a különböző kutatási területeken történő együttműködést mérő valamennyi eredménymutató esetében. A DG REGIO esetében, bár a hatás- és eredménymutatók célszámait konkrétan meghatározták, az irányítási tervben kijelölt 2010-es operatív prioritások és outputok többsége nem volt konkrét (12), illetve mérhető. |
| --- | --- |

8.18.

A DG AGRI esetében a hatásmutatókra vonatkozó tíz célszám közül négy, a DG RTD esetében pedig tíz célszám közül három nem volt számszerűsítve, csak tendenciákat fogalmaztak meg. A DG AGRI esetében tíz hatásmutató közül öt esetében nem adtak magyarázatot arra, hogy mi alapján történt a célszámok meghatározása, és ugyanez volt a helyzet a DG RTD esetében is a hatásmutatók 40 %-ánál, illetve a különböző kutatási területeken történő együttműködést mérő valamennyi eredménymutató esetében. A DG REGIO esetében, bár a hatás- és eredménymutatók célszámait konkrétan meghatározták, az irányítási tervben kijelölt 2010-es operatív prioritások és outputok többsége nem volt konkrét (12), illetve mérhető.

| 8.18. | A Bizottság állandó utasításai nem írják elő, hogy az összes mutató kötelező számszerűsítését, és azt sem, hogy a célszámokhoz magyarázatot kellene szolgáltatni, mivel az irányítási terv elsősorban irányítási eszközül szolgál. A kitűzött cél irányába tett előrelépések figyelemmel kísérése érdekében a mutatóknak mérhetőnek kell lenniük; a tendenciák pedig erre a célra megfelelőek.

  A DG REGIO esetében a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott tevékenységekhez kapcsolódó általános és konkrét célkitűzések SMART-típusúak, a szakpolitikai outputok meghatározása pedig világos. A DG REGIO bevezette az úgynevezett operatív prioritásokat, amelyek célja a minőségjavításra összpontosító, rendszerekben való gondolkodáson alapuló vezetési stílus meghonosítása. Ennélfogva a konkrét outputok és célszámok helyett jóval inkább a folyamatokra és az előrelépésekre helyeződik a hangsúly. |
| --- | --- |

8.18.

A DG REGIO esetében a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott tevékenységekhez kapcsolódó általános és konkrét célkitűzések SMART-típusúak, a szakpolitikai outputok meghatározása pedig világos. A DG REGIO bevezette az úgynevezett operatív prioritásokat, amelyek célja a minőségjavításra összpontosító, rendszerekben való gondolkodáson alapuló vezetési stílus meghonosítása. Ennélfogva a konkrét outputok és célszámok helyett jóval inkább a folyamatokra és az előrelépésekre helyeződik a hangsúly.

| 8.19. | A DG RTD hasonló mutatókat használt a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott hét különböző finanszírozott tevékenység esetében, de nem összesítette ezek eredményeit. Emiatt nehéz volt általános értékelést végezni. A DG RTD éves tevékenységi jelentése nem választotta el egymástól egyértelműen azoknak a projekteknek a hatásait, amelyeket a keretprogram alapján finanszíroztak a főigazgatóság közvetlen felelőssége mellett, illetve azoknak az intézkedéseknek a hatásait, amelyek arra irányultak, hogy a főigazgatóság koordinálja a tagállamok kutatási erőfeszítéseit egy közös és következetes uniós kutatási szakpolitika keretében, amelyben a Bizottság csak közvetett befolyással rendelkezik. |
| --- | --- |

8.19.

A DG RTD hasonló mutatókat használt a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott hét különböző finanszírozott tevékenység esetében, de nem összesítette ezek eredményeit. Emiatt nehéz volt általános értékelést végezni. A DG RTD éves tevékenységi jelentése nem választotta el egymástól egyértelműen azoknak a projekteknek a hatásait, amelyeket a keretprogram alapján finanszíroztak a főigazgatóság közvetlen felelőssége mellett, illetve azoknak az intézkedéseknek a hatásait, amelyek arra irányultak, hogy a főigazgatóság koordinálja a tagállamok kutatási erőfeszítéseit egy közös és következetes uniós kutatási szakpolitika keretében, amelyben a Bizottság csak közvetett befolyással rendelkezik.

| 8.19. | Annak ellenére, hogy számos tevékenység esetében ugyanazon mutatókat használták, az állandó utasításokban arra kérik a bizottsági szolgálatokat, hogy célkitűzéseiket és mutatóikat a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott tevékenységek szerinti bontásban ismertessék, és ne összesítsék a különböző tevékenységekre vonatkozó információkat.

  A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD) fellépéseinek jellege alapján kiváltott hatások különválasztása rendkívül nehéz feladat, mivel a hatások az uniós társadalmon belüli legutóbbi változásokra utalnak. E társadalmi változások alapvetően a többi szereplő (tagállamok, régiók, vállalkozások stb.) fellépésének függvényében történnek. |
| --- | --- |

8.19.

A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD) fellépéseinek jellege alapján kiváltott hatások különválasztása rendkívül nehéz feladat, mivel a hatások az uniós társadalmon belüli legutóbbi változásokra utalnak. E társadalmi változások alapvetően a többi szereplő (tagállamok, régiók, vállalkozások stb.) fellépésének függvényében történnek.

A többéves célszámokhoz egyes területeken nem határoztak meg közbenső mérföldköveket

| 8.20. | A regionális politika, a kutatási politika és kisebb mértékben a mezőgazdasági politika egyes részei esetében a főigazgatóságok a többéves programozási időszakok célkitűzéseinek és célszámainak meghatározásakor nem jelöltek ki megfelelő közbenső mérföldköveket. |
| --- | --- |

8.20.

A regionális politika, a kutatási politika és kisebb mértékben a mezőgazdasági politika egyes részei esetében a főigazgatóságok a többéves programozási időszakok célkitűzéseinek és célszámainak meghatározásakor nem jelöltek ki megfelelő közbenső mérföldköveket.

| 8.20. | A többéves programok esetében nem mindig ésszerű közbülső mérföldköveket kijelölni, mert a hatás kizárólag a programozási időszak végén, nem lineáris módon lesz elérhető. A Bizottság állandó utasításai szerint csak az általános célkitűzések esetében van szükség mérföldkövek kijelölésére. Az erőforrásokról, outputokról és eredményekről szóló éves jelentés – vagyis a programvégrehajtás előrehaladásának figyelemmel kísérése – lehetővé teszi a célkitűzések elérése irányába tett előrelépések rendszeres értékelését.

  Ezen túlmenően a vidékfejlesztés területén a vidékfejlesztési programok félidős értékelése további részletes, független minőségi és mennyiségi képet ad arról, hogy a programok jó úton haladnak-e a célkitűzések felé, illetve adott esetben mely kiigazítások szükségesek.


  A kutatási és fejlesztési szakpolitika végső céljait uniós szinten mérő mutatók és az EKT kialakításával kapcsolatos tevékenységek mutatói esetében rendszerint évente – a mutatótól függően két- vagy akár több éves eltolódással – aktualizálják az adatokat. A jövőben fontolóra lehetne venni a Számvevőszék javaslatát, miszerint több részletes magyarázatot kellene szolgáltatni arról, hogy a folyamatok jó irányba haladnak-e a célkitűzések eléréséhez.


  Lásd továbbá a 8.21. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

8.20.

Ezen túlmenően a vidékfejlesztés területén a vidékfejlesztési programok félidős értékelése további részletes, független minőségi és mennyiségi képet ad arról, hogy a programok jó úton haladnak-e a célkitűzések felé, illetve adott esetben mely kiigazítások szükségesek.

A kutatási és fejlesztési szakpolitika végső céljait uniós szinten mérő mutatók és az EKT kialakításával kapcsolatos tevékenységek mutatói esetében rendszerint évente – a mutatótól függően két- vagy akár több éves eltolódással – aktualizálják az adatokat. A jövőben fontolóra lehetne venni a Számvevőszék javaslatát, miszerint több részletes magyarázatot kellene szolgáltatni arról, hogy a folyamatok jó irányba haladnak-e a célkitűzések eléréséhez.

Lásd továbbá a 8.21. bekezdésre adott választ.

| 8.21. | A többéves programok esetében a végrehajtás szokásos üteme viszonylag lassú is lehet, így pl. több év eltelte után egy adott célszám kevesebb mint 10 %-ának teljesítése adott esetben teljesen normális is lehet, míg más esetekben késedelmet jelenthet. Például az ERFA esetében a széles sávú hálózatokhoz való hozzáférés kiterjesztésére vonatkozó célszám az volt, hogy hat tagállamban 10 millió fővel több rendelkezzen ilyen hozzáféréssel a 2007-2013-as időszak végére. A legfrissebb ismert eredmény szerint 2007–2009 között 550 000 fővel nőtt az említett hozzáféréssel rendelkezők száma, ami a hétből három év eltelte után a kitűzött teljes cél 5,5 %-ának elérését jelenti. Nem találtunk utalást arra, hogy a cél teljesítésének ez a mértéke várhatóan elegendő lesz-e a többéves célszám eléréséhez. Az ilyen esetekben egészen az időszak végéig nem lehet majd megítélni, hogy a főigazgatóságok jó úton haladnak-e a többéves célszámok teljesítéséhez. |
| --- | --- |

8.21.

A többéves programok esetében a végrehajtás szokásos üteme viszonylag lassú is lehet, így pl. több év eltelte után egy adott célszám kevesebb mint 10 %-ának teljesítése adott esetben teljesen normális is lehet, míg más esetekben késedelmet jelenthet. Például az ERFA esetében a széles sávú hálózatokhoz való hozzáférés kiterjesztésére vonatkozó célszám az volt, hogy hat tagállamban 10 millió fővel több rendelkezzen ilyen hozzáféréssel a 2007-2013-as időszak végére. A legfrissebb ismert eredmény szerint 2007–2009 között 550 000 fővel nőtt az említett hozzáféréssel rendelkezők száma, ami a hétből három év eltelte után a kitűzött teljes cél 5,5 %-ának elérését jelenti. Nem találtunk utalást arra, hogy a cél teljesítésének ez a mértéke várhatóan elegendő lesz-e a többéves célszám eléréséhez. Az ilyen esetekben egészen az időszak végéig nem lehet majd megítélni, hogy a főigazgatóságok jó úton haladnak-e a többéves célszámok teljesítéséhez.

| 8.21. | A többéves programok esetében valóban viszonylag lassú lehet a végrehajtási ütem. Ennek kettős oka van: a programok végrehajtása kezdeti kapacitáskiépítéssel jár, és az előírt hatás kiváltása több évet is igényel.

  Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) területén a széles sávú hálózatokhoz való hozzáférés támogatását illetően a különböző eredménymutatók kapcsán említett 2007–2013-as célszámok nem 7 éven belül, hanem két évvel később, azaz a támogathatósági időszak végén teljesülnek. A DG REGIO az éves tevékenységi jelentésben említett kulcsfontosságú dokumentumokban kiemelte a széles sávú hozzáférést illetően az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek (31) elérésére tett erőfeszítések felgyorsításának szükségességét.


  Lásd továbbá a 8.20. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

8.21.

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) területén a széles sávú hálózatokhoz való hozzáférés támogatását illetően a különböző eredménymutatók kapcsán említett 2007–2013-as célszámok nem 7 éven belül, hanem két évvel később, azaz a támogathatósági időszak végén teljesülnek. A DG REGIO az éves tevékenységi jelentésben említett kulcsfontosságú dokumentumokban kiemelte a széles sávú hozzáférést illetően az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek (31) elérésére tett erőfeszítések felgyorsításának szükségességét.

Lásd továbbá a 8.20. bekezdésre adott választ.

Az elért szakpolitikai eredmények leírása korlátozott információval szolgált az eredményekről és a hatásokról

| 8.22. | A főigazgatók az éves tevékenységi jelentésekben a teljesítménymutatókkal együtt az elmúlt évben elért szakpolitikai eredményeket is ismertették. A szöveg inkább az outputokra (mit tett a főigazgatóság, a megtett intézkedések leírása, azok célja, a nyújtott termékek) és az erőforrásokra (a felhasznált erőforrások bruttó összege) koncentrált, nem pedig arra, hogy az intézkedések által elért végeredményeket értékelje (a programok eredményei a közvetlen címzettekre nézve, illetve azok hatásai). |
| --- | --- |

8.22.

A főigazgatók az éves tevékenységi jelentésekben a teljesítménymutatókkal együtt az elmúlt évben elért szakpolitikai eredményeket is ismertették. A szöveg inkább az outputokra (mit tett a főigazgatóság, a megtett intézkedések leírása, azok célja, a nyújtott termékek) és az erőforrásokra (a felhasznált erőforrások bruttó összege) koncentrált, nem pedig arra, hogy az intézkedések által elért végeredményeket értékelje (a programok eredményei a közvetlen címzettekre nézve, illetve azok hatásai).

| 8.22. | A tevékenységi jelentés éves ciklusának jellegéből adódóan a szakpolitika és/vagy program végrehajtásának többéves időtartama alatt a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő éves tevékenységi jelentésének a vezetésre vonatkozó részében a szakpolitikák és programok – azok kifutásakor ismeretes és esetlegesen a hatáskörén kívüli tényezők által is befolyásolt – hosszú távú eredményei és hatásai helyett inkább az irányítása alá tartozó erőforrásokra és az outputokra összpontosít.

  Lásd továbbá a 8.23. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

8.22.

Lásd továbbá a 8.23. bekezdésre adott választ.

| 8.23. | Különösen ez volt a helyzet a DG AGRI esetében, amely a szakpolitikai eredmények leírásában szinte egyáltalán nem tért ki arra, hogy intézkedéseinek mi lett a végeredménye (13). Ezzel szemben lényegesebb információkat közölt az eredményekről és hatásokról a DG REGIO (az operatív programok végrehajtásának minőségi értékelése), valamint – kisebb mértékben – a DG RTD (a 7. KP-re irányuló közbenső értékelés főbb megállapításainak bemutatása). |
| --- | --- |

8.23.

Különösen ez volt a helyzet a DG AGRI esetében, amely a szakpolitikai eredmények leírásában szinte egyáltalán nem tért ki arra, hogy intézkedéseinek mi lett a végeredménye (13). Ezzel szemben lényegesebb információkat közölt az eredményekről és hatásokról a DG REGIO (az operatív programok végrehajtásának minőségi értékelése), valamint – kisebb mértékben – a DG RTD (a 7. KP-re irányuló közbenső értékelés főbb megállapításainak bemutatása).

| 8.23. | Átfogó értékeléseket inkább az értékelő jelentések tartalmaznak, amelyeket a főigazgatóságok között készítenek, és a kidolgozásukban egynél több felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő is részt vesz. Az éves tevékenységi jelentés formájánál fogva – mivel vezetői jelentésről van szó – nem alkalmas arra, hogy átfogó információkat tartalmazzon az értékelő tevékenységek megállapításairól. Mindazonáltal amennyiben a fenti értékelések valamelyikében utalás történne arra, hogy mérlegelni kell bizonyos szakpolitikai és/vagy vezetői szempontokat, sor kerülne a szükséges lépésekre. Az éves tevékenységi jelentések csak ilyen esetekben tesznek erre utaló jelentést (lásd kivételalapú jelentés).

  A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) szakpolitikai eredményeinek leírása főként a prioritások eléréséről számol be; ugyanakkor a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott tevékenységek szerinti eredmények szemléltetése céljából néhány számszerű adatot is tartalmaz, és a minőségre vonatkozóan is említ releváns példákat. Az információk ismertetésénél mindamellett figyelembe vették, hogy az a nagyközönségnek szól, ezért a könnyebb olvashatóság érdekében néhány esetben engedményt kellett tenni; a teljesítményadatok javarészét az éves tevékenységi jelentés 6. melléklete úgyis tartalmazza. |
| --- | --- |

8.23.

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) szakpolitikai eredményeinek leírása főként a prioritások eléréséről számol be; ugyanakkor a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott tevékenységek szerinti eredmények szemléltetése céljából néhány számszerű adatot is tartalmaz, és a minőségre vonatkozóan is említ releváns példákat. Az információk ismertetésénél mindamellett figyelembe vették, hogy az a nagyközönségnek szól, ezért a könnyebb olvashatóság érdekében néhány esetben engedményt kellett tenni; a teljesítményadatok javarészét az éves tevékenységi jelentés 6. melléklete úgyis tartalmazza.

A teljesítménnyel kapcsolatos információk összehasonlíthatósága

A DG AGRI és a DG RTD esetében a jelentésben általában ugyanazokat a célokat, mutatókat és célszámokat használták, mint amelyeket az irányítási tervben is meghatároztak

| 8.24. | A DG AGRI és a DG RTD esetében az éves tevékenységi jelentésben általában ugyanazokat a célokat, mutatókat és célszámokat használták a teljesítményről való beszámolás érdekében, mint amelyeket az éves irányítási tervben meghatároztak. Kis számban előfordultak azonban olyan esetek (14), amelyekben nem szolgáltak magyarázattal a mutatók, illetve célszámok különböző okokból történt módosítását illetően. Ilyen okok voltak például: konkrétabb és könnyebben mérhető mutató megválasztása, új szakpolitikai prioritások, illetve aktualizált információk. |
| --- | --- |

8.24.

A DG AGRI és a DG RTD esetében az éves tevékenységi jelentésben általában ugyanazokat a célokat, mutatókat és célszámokat használták a teljesítményről való beszámolás érdekében, mint amelyeket az éves irányítási tervben meghatároztak. Kis számban előfordultak azonban olyan esetek (14), amelyekben nem szolgáltak magyarázattal a mutatók, illetve célszámok különböző okokból történt módosítását illetően. Ilyen okok voltak például: konkrétabb és könnyebben mérhető mutató megválasztása, új szakpolitikai prioritások, illetve aktualizált információk.

| 8.24. | A DG AGRI úgy véli, hogy a mutatók és a célszámok összességében stabilak voltak az elmúlt évek során. Ahogy azt a Számvevőszék is kiemeli, kivételes esetekben módosításra kerültek a mutatók és a célszámok, ami különböző okokra vezethető vissza, többek között arra, hogy konkrétabb és könnyebben mérhető mutatókat választottak ki és/vagy aktualizált információkat használtak. A jövőben különös figyelmet fordítanak arra, hogy megfelelőbb magyarázattal szolgáljanak a mutatók módosításának vagy a célszámok felülvizsgálatának okait illetően.

  A célkitűzéseket, mutatókat és célszámokat illetően végrehajtott valamennyi módosítás indokolt. A következő éves tevékenységi jelentések alaposabb indoklással szolgálhatnak majd. |
| --- | --- |

8.24.

A célkitűzéseket, mutatókat és célszámokat illetően végrehajtott valamennyi módosítás indokolt. A következő éves tevékenységi jelentések alaposabb indoklással szolgálhatnak majd.

A DG REGIO éves tevékenységi jelentése sok esetben nem tartalmazta a mutatók, illetve célszámok módosításának indoklását

| 8.25. | Az éves tevékenységi jelentésben ugyanazon célkitűzéseket vették alapul a teljesítményről történő beszámoláshoz, mint amelyeket a 2010-es irányítási terv megfogalmazott. Amikor azonban a DG REGIO a szakpolitika változásaival összhangban módosította a mutatókat és a célszámokat, a megvizsgált 16 korrekcióból 14 esetében nem mutatta be azok magyarázatát: |
| --- | --- |

8.25.

Az éves tevékenységi jelentésben ugyanazon célkitűzéseket vették alapul a teljesítményről történő beszámoláshoz, mint amelyeket a 2010-es irányítási terv megfogalmazott. Amikor azonban a DG REGIO a szakpolitika változásaival összhangban módosította a mutatókat és a célszámokat, a megvizsgált 16 korrekcióból 14 esetében nem mutatta be azok magyarázatát:

| 8.25. | A DG REGIO mutatói és célszámai tekintetében az elmúlt években megfelelő stabilitás volt tapasztalható. A 2010-es éves tevékenységi jelentésben erőfeszítéseket tettek arra, hogy a többéves célszámok fokozatos elérése céljából bemutassák az ismert eredmények alakulását.

  A mutatók és célszámok felülvizsgálatai azt tükrözik, hogy egyre inkább beszámolnak a hivatalos dokumentumokban rendelkezésre álló legfrissebb információkról, illetve használják azokat; a felülvizsgálatokat a hasznosnak vélt információkat tartalmazó megfelelő lábjegyzetekben tüntetik fel. E folyamatot kifejtette a 2009-es éves tevékenységi jelentés (21. oldal), amelyben megállapították, hogy a kohéziós politika eredményeinek nyomon követése során fokozatosan bevezetik az alapmutatókat.


  A válság következtében néhány program stratégiáját és finanszírozását kiigazították a különböző prioritások között, ami következményekkel járt a vonatkozó célszámokra nézve, ahogyan az az éves tevékenységi jelentés 7. oldalán is olvasható. A DG REGIO a jövőben biztosítani kívánja, hogy az ilyen módosítások az éves tevékenységi jelentésbe is bekerüljenek. |
| --- | --- |

8.25.

A mutatók és célszámok felülvizsgálatai azt tükrözik, hogy egyre inkább beszámolnak a hivatalos dokumentumokban rendelkezésre álló legfrissebb információkról, illetve használják azokat; a felülvizsgálatokat a hasznosnak vélt információkat tartalmazó megfelelő lábjegyzetekben tüntetik fel. E folyamatot kifejtette a 2009-es éves tevékenységi jelentés (21. oldal), amelyben megállapították, hogy a kohéziós politika eredményeinek nyomon követése során fokozatosan bevezetik az alapmutatókat.

A válság következtében néhány program stratégiáját és finanszírozását kiigazították a különböző prioritások között, ami következményekkel járt a vonatkozó célszámokra nézve, ahogyan az az éves tevékenységi jelentés 7. oldalán is olvasható. A DG REGIO a jövőben biztosítani kívánja, hogy az ilyen módosítások az éves tevékenységi jelentésbe is bekerüljenek.

| — | A hét hatásmutatót illetően az éves tevékenységi jelentésben egy célszámot módosítottak az irányítási tervben szereplő célszámokhoz képest anélkül, hogy az eltérést indokolták volna. |
| --- | --- |

—

A hét hatásmutatót illetően az éves tevékenységi jelentésben egy célszámot módosítottak az irányítási tervben szereplő célszámokhoz képest anélkül, hogy az eltérést indokolták volna.

| — | Az ERFA-ra vonatkozó eredménymutatók esetében például hat új mutatóval (15) egészítették ki a korábbiakat, egyet (16) pedig elvetettek közülük anélkül, hogy a módosításokat megindokolták volna. |
| --- | --- |

—

Az ERFA-ra vonatkozó eredménymutatók esetében például hat új mutatóval (15) egészítették ki a korábbiakat, egyet (16) pedig elvetettek közülük anélkül, hogy a módosításokat megindokolták volna.

| — | Számos környezetvédelmi eredménymutatóval egészítették ki az ERFA-ra vonatkozó mutatókat (üvegházhatás-csökkentés, árvízvédelem stb.). E pozitív felülvizsgálat összhangban áll a 8.18. bekezdéssel. |
| --- | --- |

—

| — | Magyarázat nélkül megváltoztattak hat ERFA-ra vonatkozó célszámot. Többek között egy új célszámot is hozzáadtak a korábbiakhoz: 170 000 kkv-kra irányuló társfinanszírozott támogatási projekt a 2007-2013-as időszak alatt. Az ERFA-mutatók (17) másik öt módosított célszáma nem azokra a tagállamokra vonatkozott, mint amelyeket a tervezési szakaszban megjelöltek. Például: az „új/felújított szennyvíz-kezelési projektek által kiszolgált személyek számának növekedése” esetében az irányítási tervben megjelölt célszám 31,5 millió fő volt 16 tagállamra vonatkozóan, az éves tevékenységi jelentésben azonban ezt a célszámot 12,5 millió főre változtatták, 13 tagállamra vonatkozóan. Az eltéréseket nem indokolták a jelentésben. |
| --- | --- |

—

Magyarázat nélkül megváltoztattak hat ERFA-ra vonatkozó célszámot. Többek között egy új célszámot is hozzáadtak a korábbiakhoz: 170 000 kkv-kra irányuló társfinanszírozott támogatási projekt a 2007-2013-as időszak alatt. Az ERFA-mutatók (17) másik öt módosított célszáma nem azokra a tagállamokra vonatkozott, mint amelyeket a tervezési szakaszban megjelöltek. Például: az „új/felújított szennyvíz-kezelési projektek által kiszolgált személyek számának növekedése” esetében az irányítási tervben megjelölt célszám 31,5 millió fő volt 16 tagállamra vonatkozóan, az éves tevékenységi jelentésben azonban ezt a célszámot 12,5 millió főre változtatták, 13 tagállamra vonatkozóan. Az eltéréseket nem indokolták a jelentésben.

| — | Az irányítási tervben szereplő számok a tárgyalás idején aktuális számokra hivatkoznak, míg az éves tevékenységi jelentésben a DG REGIO-nak módjában állt a 2009-es éves végrehajtási jelentésben szereplő célszámok és tényleges eredmények megadása. A kiegészítő információk és a 2010-es irányítási tervben említett határok adott esetben lábjegyzetben kerültek feltüntetésre.

  A 170 000 kkv-re irányuló új célszám a jelentéstételi folyamat javulását mutatja, hiszen eredetileg már megszövegezett irányítási terv esetén nem volt lehetőség célszám felállítására.


  Az egész EU-t felölelő mutatók hiányában elfogadható az, ha néhány tagállam esetében csak a bizottsági utasítások alapján ismertetik a mutatókat; ezt az elmúlt években a költségvetési hatóság is elfogadta.


  Az irányítási tervben a célszámokat és a legújabb eredményeket olykor két különböző tagállamcsoportra nézve tüntették fel. A legújabb eredmények és a célszámok összehasonlíthatóságának javítása érdekében a DG REGIO ugyanazon tagállamcsoport figyelembevételével igazította ki a számokat. |
| --- | --- |

—

A 170 000 kkv-re irányuló új célszám a jelentéstételi folyamat javulását mutatja, hiszen eredetileg már megszövegezett irányítási terv esetén nem volt lehetőség célszám felállítására.

Az egész EU-t felölelő mutatók hiányában elfogadható az, ha néhány tagállam esetében csak a bizottsági utasítások alapján ismertetik a mutatókat; ezt az elmúlt években a költségvetési hatóság is elfogadta.

Az irányítási tervben a célszámokat és a legújabb eredményeket olykor két különböző tagállamcsoportra nézve tüntették fel. A legújabb eredmények és a célszámok összehasonlíthatóságának javítása érdekében a DG REGIO ugyanazon tagállamcsoport figyelembevételével igazította ki a számokat.

A teljesítménnyel kapcsolatos információk megbízhatósága

31 mutató közül 17 volt visszavezethető megbízható információforrásra

| 8.26. | A Számvevőszék megvizsgált egy 31 mutatóból álló mintát, amelyet a három főigazgatóságnál alkalmazott mutatók közül választottunk ki (18). Ezek közül 17 esetében az elért eredményekre vonatkozó információkat vissza lehetett vezetni megbízható forrásra. Ezek általában elismert külső statisztikai adatszolgáltatóktól, illetve belső adatbázisokból (pl. a számviteli rendszerből) származó információk voltak. |
| --- | --- |

8.26.

A Számvevőszék megvizsgált egy 31 mutatóból álló mintát, amelyet a három főigazgatóságnál alkalmazott mutatók közül választottunk ki (18). Ezek közül 17 esetében az elért eredményekre vonatkozó információkat vissza lehetett vezetni megbízható forrásra. Ezek általában elismert külső statisztikai adatszolgáltatóktól, illetve belső adatbázisokból (pl. a számviteli rendszerből) származó információk voltak.

| 8.26.–8.27. | 19. lábjegyzet. A Számvevőszék által említett mutató az „EU szintjén közösen alapított világszintvonalú kutatási infrastruktúrák számára” hivatkozik, amit megfelelően módosítani fognak. |
| --- | --- |

8.26.–8.27.

A kontrollrendszerek hiányosságai kedvezőtlenül befolyásolják az adatok megbízhatóságát a regionális politika és a vidékfejlesztés területén

| 8.27. | A további 14 mutató közül az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA) vonatkozó nyolc eredménymutatót, illetve a vidékfejlesztésre vonatkozó négy hatásmutatót (19) az illetékes főigazgatóságok – a tagállamok által a programok végrehajtásáról közölt információk alapján – egy-egy mutatóba vonták össze. A Bizottság arra irányuló törekvését, hogy a megadott információk megbízhatóak és összehasonlíthatóak legyenek, jogszabályi korlátozások (lásd: 8.28. bekezdés) és gyakorlati problémák (lásd: 8.29. bekezdés) akadályozták. |
| --- | --- |

8.27.

A további 14 mutató közül az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA) vonatkozó nyolc eredménymutatót, illetve a vidékfejlesztésre vonatkozó négy hatásmutatót (19) az illetékes főigazgatóságok – a tagállamok által a programok végrehajtásáról közölt információk alapján – egy-egy mutatóba vonták össze. A Bizottság arra irányuló törekvését, hogy a megadott információk megbízhatóak és összehasonlíthatóak legyenek, jogszabályi korlátozások (lásd: 8.28. bekezdés) és gyakorlati problémák (lásd: 8.29. bekezdés) akadályozták.

| 8.27. | Lásd a 8.29. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

8.27.

| 8.28. | Az ERFA területén nem írta elő jogszabály közös teljesítménymutatók alkalmazását, így az irányítóhatóságoknak nem volt kötelező a Bizottság által az értékelési módszerekről, illetve a monitoring- és értékelési mutatókról kiadott 2006. augusztusi indikatív útmutatóban meghatározott, az ERFA-hoz és a Kohéziós Alaphoz javasolt alapmutatókat alkalmazniuk. Ezért igen magas volt a kockázata annak, hogy az alapmutatók szerint gyűjtött és az éves tevékenységi jelentés 7. mellékletében bemutatott adatok nem teljes körűek, illetve nem összehasonlíthatóak (20). |
| --- | --- |

8.28.

Az ERFA területén nem írta elő jogszabály közös teljesítménymutatók alkalmazását, így az irányítóhatóságoknak nem volt kötelező a Bizottság által az értékelési módszerekről, illetve a monitoring- és értékelési mutatókról kiadott 2006. augusztusi indikatív útmutatóban meghatározott, az ERFA-hoz és a Kohéziós Alaphoz javasolt alapmutatókat alkalmazniuk. Ezért igen magas volt a kockázata annak, hogy az alapmutatók szerint gyűjtött és az éves tevékenységi jelentés 7. mellékletében bemutatott adatok nem teljes körűek, illetve nem összehasonlíthatóak (20).

| 8.28. | A Számvevőszék által megállapított kötöttségek olyan témákat érintenek, amelyeket tágabb értelemben kellene szemlélni. A DG REGIO folyamatosan dolgozik a teljesítményről szóló jelentéshez kapcsolódó mechanizmusok fejlesztésén és javításán. Még a jogalkotó által elvárt szabályozási követelményeket is túlteljesítette, különösen az „alapmutatók” létrehozása révén. A DG REGIO előtt azonban teljes mértékben ismeretesek a gyenge pontok, és a tagállamokkal együttműködésben a javasolt alapmutatókról történő jelentés javításán dolgozik. A jövőbeni jogalapokba belekerülnek majd a kiigazítások. |
| --- | --- |

8.28.

| 8.29. | A Bizottság – a valószínűségi ellenőrzéseket kivéve (21) – sem az ERFA-ra, sem a vidékfejlesztésre vonatkozó adatok esetében nem ellenőrizte az illetékes tagállami szervek által közölt adatok megbízhatóságát. A tagállamok által a Bizottság felé történő beszámoláshoz használt informatikai rendszereken keresztül érkezett információk a programok, illetve az intézkedések szintjén összesített információk voltak. A Bizottság nem rendelkezett közvetlen hozzáféréssel a projektszintű adatokhoz, így nem tudott szisztematikusabb, részletekbe menő vizsgálatokat végezni. |
| --- | --- |

8.29.

A Bizottság – a valószínűségi ellenőrzéseket kivéve (21) – sem az ERFA-ra, sem a vidékfejlesztésre vonatkozó adatok esetében nem ellenőrizte az illetékes tagállami szervek által közölt adatok megbízhatóságát. A tagállamok által a Bizottság felé történő beszámoláshoz használt informatikai rendszereken keresztül érkezett információk a programok, illetve az intézkedések szintjén összesített információk voltak. A Bizottság nem rendelkezett közvetlen hozzáféréssel a projektszintű adatokhoz, így nem tudott szisztematikusabb, részletekbe menő vizsgálatokat végezni.

| 8.29. | A DG REGIO ellenőrzi a tagállamoktól beérkezett adatokat, és a tagállamokkal, illetve a régiókkal fenntartott szoros partnerségre támaszkodva, arra ösztönzi és buzdítja őket, hogy jelentéseikben még megbízhatóbb számokat tűntessenek fel. Mindazonáltal a jogi követelmények alapján a projekt kiválasztását, a célkitűzés felállítását és a részletes ellenőrzést illetően az irányítóhatóságoké a legfőbb felelősség. Az uniós finanszírozás tematikus felhasználásának nyomon követésére vonatkozóan a nemzeti hatóságokat (COCOF, technikai és éves ülések, illetve monitoring bizottságok) is bevonó különböző fórumokon tárgyalták a 2009-es éves programjelentés eredményeit, és az adatokat ennek eredményeképpen korrigálták. Ezen információs rendszerben folytatják és fokozzák a beszámolás Bizottság általi minőség-ellenőrzését.

  A vidékfejlesztést illetően a Bizottság a 2007–2013-as programozási időszakra létrehozta a közös monitoring- és értékelési keretszabályozást. Ez első alkalommal kínál közös mutatókon alapuló egységes keretet valamennyi vidékfejlesztési intézkedés ellenőrzéséhez és értékeléséhez.


  A Bizottság a tagállamokkal együttműködve számos erőfeszítést tett a fenti keret alapján szolgáltatott információk minőségének és megbízhatóságának finomítására. A vidékfejlesztési programok félidős értékelése rámutat arra, hogy több program esetében még mindig nehézségek adódnak a hatásmutatók számszerűsítésében. A tagállamokkal szoros együttműködésben folynak az erre irányuló munkálatok mind a jelenlegi programozási időszak, mind pedig a következő időszak tekintetében.


  E keret alapján a megosztott irányítási rendszer hatáskörmegosztásának megfelelően a tagállamok felelőssége megbízható ellenőrzési adatok szolgáltatása. A projektek nagy számára és a tagállami projektek szerteágazó jellegére tekintettel a Bizottság részéről kivitelezhetetlen és költséges lenne a tagállamok által szolgáltatott adatok projektszintű ellenőrzése. |
| --- | --- |

8.29.

A vidékfejlesztést illetően a Bizottság a 2007–2013-as programozási időszakra létrehozta a közös monitoring- és értékelési keretszabályozást. Ez első alkalommal kínál közös mutatókon alapuló egységes keretet valamennyi vidékfejlesztési intézkedés ellenőrzéséhez és értékeléséhez.

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve számos erőfeszítést tett a fenti keret alapján szolgáltatott információk minőségének és megbízhatóságának finomítására. A vidékfejlesztési programok félidős értékelése rámutat arra, hogy több program esetében még mindig nehézségek adódnak a hatásmutatók számszerűsítésében. A tagállamokkal szoros együttműködésben folynak az erre irányuló munkálatok mind a jelenlegi programozási időszak, mind pedig a következő időszak tekintetében.

E keret alapján a megosztott irányítási rendszer hatáskörmegosztásának megfelelően a tagállamok felelőssége megbízható ellenőrzési adatok szolgáltatása. A projektek nagy számára és a tagállami projektek szerteágazó jellegére tekintettel a Bizottság részéről kivitelezhetetlen és költséges lenne a tagállamok által szolgáltatott adatok projektszintű ellenőrzése.

A SZÁMVEVŐSZÉK TELJESÍTMÉNNYEL KAPCSOLATOS KÜLÖNJELENTÉSEI

Bevezetés

| 8.30. | A Számvevőszék különjelentései azt vizsgálják, hogy az uniós műveleteket a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban hajtották-e végre. A különjelentések témájának megválasztásakor a Számvevőszék mérlegeli az ellenőrzött terület lényegességét, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást érintő kockázatokat, a kapcsolódó témákra irányuló korábbi számvevőszéki és egyéb értékeléseket, valamint a téma relevanciáját, vagyis azt, hogy az ellenőrzési eredmények milyen mértékben segítenek javítani az uniós kiadások eredményességét, hatékonyságát, illetve gazdaságosságát. |
| --- | --- |

8.30.

A Számvevőszék különjelentései azt vizsgálják, hogy az uniós műveleteket a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban hajtották-e végre. A különjelentések témájának megválasztásakor a Számvevőszék mérlegeli az ellenőrzött terület lényegességét, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást érintő kockázatokat, a kapcsolódó témákra irányuló korábbi számvevőszéki és egyéb értékeléseket, valamint a téma relevanciáját, vagyis azt, hogy az ellenőrzési eredmények milyen mértékben segítenek javítani az uniós kiadások eredményességét, hatékonyságát, illetve gazdaságosságát.

| 8.31. | A Számvevőszék 2010-ben a következő különjelentéseket fogadta el: |
| --- | --- |

8.31.

A Számvevőszék 2010-ben a következő különjelentéseket fogadta el:

A Számvevőszék által 2010-ben elfogadott különjelentések
   (22)

| — | 1/2010. sz. különjelentés: Eredményes-e az egyszerűsített importvámeljárások kontrollja? |
| --- | --- |

—

1/2010. sz. különjelentés: Eredményes-e az egyszerűsített importvámeljárások kontrollja?

| — | 2/2010. sz. különjelentés: A hatodik kutatási keretprogram „Tervezési tanulmányokhoz” és „Új infrastruktúrák létrehozásához” nyújtott támogatási rendszereinek eredményessége |
| --- | --- |

—

2/2010. sz. különjelentés: A hatodik kutatási keretprogram „Tervezési tanulmányokhoz” és „Új infrastruktúrák létrehozásához” nyújtott támogatási rendszereinek eredményessége

| — | 3/2010. sz. különjelentés: Hatásvizsgálatok az uniós intézményekben: segítik-e a döntéshozatalt? |
| --- | --- |

—

3/2010. sz. különjelentés: Hatásvizsgálatok az uniós intézményekben: segítik-e a döntéshozatalt?

| — | 4/2010. sz. különjelentés: A Leonardo da Vinci program mobilitási rendszerével és annak irányításával el lehet-e érni tényleges eredményeket? |
| --- | --- |

—

4/2010. sz. különjelentés: A Leonardo da Vinci program mobilitási rendszerével és annak irányításával el lehet-e érni tényleges eredményeket?

| — | 5/2010. sz. különjelentés: A Leader-megközelítés a vidékfejlesztés gyakorlatában |
| --- | --- |

—

5/2010. sz. különjelentés: A Leader-megközelítés a vidékfejlesztés gyakorlatában

| — | 6/2010. sz. különjelentés: Megvalósultak-e a cukorpiaci reform fő célkitűzései? |
| --- | --- |

—

6/2010. sz. különjelentés: Megvalósultak-e a cukorpiaci reform fő célkitűzései?

| — | 7/2010. sz. különjelentés: A záróelszámolási eljárás ellenőrzése |
| --- | --- |

—

7/2010. sz. különjelentés: A záróelszámolási eljárás ellenőrzése

| — | 8/2010. sz. különjelentés: A transzeurópai vasúti tengelyek szállítási teljesítményének javítása: Eredményesek voltak-e az Unió vasúti infrastrukturális beruházásai? |
| --- | --- |

—

8/2010. sz. különjelentés: A transzeurópai vasúti tengelyek szállítási teljesítményének javítása: Eredményesek voltak-e az Unió vasúti infrastrukturális beruházásai?

| — | 9/2010. sz. különjelentés: Hatékony-e az EU strukturális intézkedéseinek keretében a háztartási célú vízellátásra fordított kiadások felhasználása? |
| --- | --- |

—

9/2010. sz. különjelentés: Hatékony-e az EU strukturális intézkedéseinek keretében a háztartási célú vízellátásra fordított kiadások felhasználása?

| — | 10/2010. sz. különjelentés: Egyedi intézkedések a legkülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek mezőgazdasága javára |
| --- | --- |

—

10/2010. sz. különjelentés: Egyedi intézkedések a legkülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek mezőgazdasága javára

| — | 11/2010. sz. különjelentés: Az általános költségvetési támogatás bizottsági irányítása az AKCS-, latin-amerikai és ázsiai országokban |
| --- | --- |

—

11/2010. sz. különjelentés: Az általános költségvetési támogatás bizottsági irányítása az AKCS-, latin-amerikai és ázsiai országokban

| — | 12/2010. sz. különjelentés: Az alapfokú oktatás számára nyújtott európai uniós fejlesztési támogatás a szubszaharai Afrika országaiban és Dél-Ázsiában |
| --- | --- |

—

12/2010. sz. különjelentés: Az alapfokú oktatás számára nyújtott európai uniós fejlesztési támogatás a szubszaharai Afrika országaiban és Dél-Ázsiában

| — | 13/2010. sz. különjelentés: Sikeresen indult-e az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz a dél-kaukázusi térségben (Azerbajdzsán, Grúzia és Örményország), és hoz-e kézzelfogható eredményeket? |
| --- | --- |

—

13/2010. sz. különjelentés: Sikeresen indult-e az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz a dél-kaukázusi térségben (Azerbajdzsán, Grúzia és Örményország), és hoz-e kézzelfogható eredményeket?

| — | 14/2010. sz. különjelentés: A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően |
| --- | --- |

—

14/2010. sz. különjelentés: A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően

| 8.32. | A Számvevőszék által 2010-ben elfogadott 14 különjelentés a következő észrevételeket fogalmazta meg az elért teljesítménnyel és az uniós források révén megvalósítandó eredmények elérése érdekében alkalmazott folyamatokkal kapcsolatban, a kezdeti tervezéstől egészen a teljesítményről való beszámolásig. |
| --- | --- |

8.32.

A Számvevőszék által 2010-ben elfogadott 14 különjelentés a következő észrevételeket fogalmazta meg az elért teljesítménnyel és az uniós források révén megvalósítandó eredmények elérése érdekében alkalmazott folyamatokkal kapcsolatban, a kezdeti tervezéstől egészen a teljesítményről való beszámolásig.

A Számvevőszék észrevételei az eredmények elérése érdekében alkalmazott folyamatokról

Stratégiai tervezés

| 8.33. | A Számvevőszék számos különjelentésében (23) rámutatott a helyes tervezés alapelveire: a kezdeményezéseket megfelelő stratégiai összefüggésbe kell helyezni, és fontossági sorrendbe kell állítani őket; specifikus, mérhető, abszolválható, releváns és teljesítési határidőhöz kötött (SMART-típusú) célokat kell megfogalmazni, és következetesen be kell őket építeni a különböző tervezési dokumentumokba; a megfelelő előzetes hatásvizsgálat szintén fontos szerepet játszhat a döntéshozatalban. |
| --- | --- |

8.33.

A Számvevőszék számos különjelentésében (23) rámutatott a helyes tervezés alapelveire: a kezdeményezéseket megfelelő stratégiai összefüggésbe kell helyezni, és fontossági sorrendbe kell állítani őket; specifikus, mérhető, abszolválható, releváns és teljesítési határidőhöz kötött (SMART-típusú) célokat kell megfogalmazni, és következetesen be kell őket építeni a különböző tervezési dokumentumokba; a megfelelő előzetes hatásvizsgálat szintén fontos szerepet játszhat a döntéshozatalban.

| 8.34. | Ezzel összefüggésben a Számvevőszék azt tapasztalta, hogy az alapfokú oktatás számára nyújtott fejlesztési támogatás területén nem volt megfelelő a kapacitásfejlesztési kezdeményezések stratégiai tervezése (12/2010. sz. különjelentés 69. bekezdése), a szomszédsági politika területén nem kielégítő módon fogalmazták meg és nem megfelelően állították fontossági sorrendbe a célkitűzéseket (13/2010. sz. különjelentés 68. bekezdése), valamint a Leader-megközelítés esetében nem tűztek ki specifikus, mérhető, abszolválható és teljesítési határidőhöz kötött célokat (5/2010. sz. különjelentés 26. bekezdése). A Leonardo da Vinci program mobilitási rendszerével foglalkozó különjelentésében a Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság nem alakított ki SMART-típusú célkitűzéseket, illetve hatásmutatókat a program célkitűzésekhez viszonyított eredményeinek értékelése érdekében, ezért nem tudta felmérni, hogy három évvel a program elindítása után milyen mértékben sikerült a kitűzött célokat elérni (4/2010. sz. különjelentés 48., 50., 61. és 62. bekezdése). |
| --- | --- |

8.34.

Ezzel összefüggésben a Számvevőszék azt tapasztalta, hogy az alapfokú oktatás számára nyújtott fejlesztési támogatás területén nem volt megfelelő a kapacitásfejlesztési kezdeményezések stratégiai tervezése (12/2010. sz. különjelentés 69. bekezdése), a szomszédsági politika területén nem kielégítő módon fogalmazták meg és nem megfelelően állították fontossági sorrendbe a célkitűzéseket (13/2010. sz. különjelentés 68. bekezdése), valamint a Leader-megközelítés esetében nem tűztek ki specifikus, mérhető, abszolválható és teljesítési határidőhöz kötött célokat (5/2010. sz. különjelentés 26. bekezdése). A Leonardo da Vinci program mobilitási rendszerével foglalkozó különjelentésében a Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság nem alakított ki SMART-típusú célkitűzéseket, illetve hatásmutatókat a program célkitűzésekhez viszonyított eredményeinek értékelése érdekében, ezért nem tudta felmérni, hogy három évvel a program elindítása után milyen mértékben sikerült a kitűzött célokat elérni (4/2010. sz. különjelentés 48., 50., 61. és 62. bekezdése).

| 8.34. | A kapacitásfejlesztés stratégiai tervezése egyértelműen a partnerország és annak kormánya által meghatározott igényekre támaszkodik. Az e területen szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy a külső intézményi támogatás e szerepvállalás hiányában valószínűleg nem használható a hatékony kapacitásfejlesztés alapköveként.

  A Leonardo da Vinci program mobilitási rendszerét illetően az egész életen át tartó tanulás bizottsága 2010. június 17-i ülésén jóváhagyta a mutatókat. A Bizottság a 2011-es év során megküldi e bizottságnak a mutatókról szóló jelentést.


  A Leader-megközelítés kapcsán a Bizottság egyetért azzal, hogy az egyes helyi fejlesztési stratégiák célkitűzéseit a lehető leginkább a SMART-kritériumok mentén kellene meghatározni. Annak érdekében, hogy a helyi akciócsoportok könnyebben ellássák e feladatot, a vidékfejlesztési finanszírozás a „készségek elsajátítása” elnevezésű alintézkedés révén támogatja mind a segítségnyújtási, mind pedig a képzési tevékenységeket. |
| --- | --- |

8.34.

A Leonardo da Vinci program mobilitási rendszerét illetően az egész életen át tartó tanulás bizottsága 2010. június 17-i ülésén jóváhagyta a mutatókat. A Bizottság a 2011-es év során megküldi e bizottságnak a mutatókról szóló jelentést.

A Leader-megközelítés kapcsán a Bizottság egyetért azzal, hogy az egyes helyi fejlesztési stratégiák célkitűzéseit a lehető leginkább a SMART-kritériumok mentén kellene meghatározni. Annak érdekében, hogy a helyi akciócsoportok könnyebben ellássák e feladatot, a vidékfejlesztési finanszírozás a „készségek elsajátítása” elnevezésű alintézkedés révén támogatja mind a segítségnyújtási, mind pedig a képzési tevékenységeket.

| 8.35. | Javulásról számoltunk be ugyanakkor a fejlődő országoknak nyújtott költségvetési támogatás célkitűzéseinek meghatározását illetően (11/2010. sz. különjelentés 56. és 96. bekezdése), valamint beszámoltunk egy követendő példáról a jobb szabályozás területén, ahol a hatásvizsgálatok eredményesen segítették az uniós döntéshozatalt (3/2010. sz. különjelentés 87. bekezdése). |
| --- | --- |

8.35.

Javulásról számoltunk be ugyanakkor a fejlődő országoknak nyújtott költségvetési támogatás célkitűzéseinek meghatározását illetően (11/2010. sz. különjelentés 56. és 96. bekezdése), valamint beszámoltunk egy követendő példáról a jobb szabályozás területén, ahol a hatásvizsgálatok eredményesen segítették az uniós döntéshozatalt (3/2010. sz. különjelentés 87. bekezdése).

| 8.35. | A Bizottság örömmel fogadja a költségvetési támogatás területére vonatkozó célkitűzések meghatározását illetően megfogalmazott elismerést. Az EFA-ról szóló éves jelentés is megerősíti azon jelentős előrelépéseket, amelyeket a Bizottság a Cotonoui Megállapodásban előírt támogathatósági feltételeknek való megfelelés, valamint a közpénzkezelésben elért eredmények értékelésére bevezetett hivatalos értékelési keret területén ért el. |
| --- | --- |

8.35.

Igényfelmérés

| 8.36. | Néhány észrevételében (24) a Számvevőszék arra is rámutatott, hogy a jó eredmények elérése érdekében egyértelműen fel kell mérni azokat az igényeket, amelyeket a programok által ki akarnak elégíteni. |
| --- | --- |

8.36.

Néhány észrevételében (24) a Számvevőszék arra is rámutatott, hogy a jó eredmények elérése érdekében egyértelműen fel kell mérni azokat az igényeket, amelyeket a programok által ki akarnak elégíteni.

| 8.37. | Ezért megállapítottuk, hogy a transzeurópai vasúti tengelyek prioritást élvező projektjei kialakításának tükröznie kell a jelenlegi és a várható igényeket (8/2010. sz. különjelentés 63. bekezdése). |
| --- | --- |

8.37.

Ezért megállapítottuk, hogy a transzeurópai vasúti tengelyek prioritást élvező projektjei kialakításának tükröznie kell a jelenlegi és a várható igényeket (8/2010. sz. különjelentés 63. bekezdése).

| 8.37. | A transzeurópai vasúti tengelyek prioritást élvező projektjeinek meghatározását illetően a tapasztalat azt mutatta, hogy helyénvaló ugyan a főbb transzeurópai vasúti tengelyek végleges leírására törekedni, de kifejezetten nehéz feladatról van szó, mivel a tengelyek a migráció, a kereskedelmi gyakorlatok és a geopolitikai kontextus függvényében állandó változáson mennek keresztül. Tanulmányok készültek a jelenlegi és az előrelátható forgalom elemzése érdekében mind az egyedi projektek, mind pedig a hálózat tekintetében; döntő eredmények viszont még nem születtek. Következésképpen ennek meghatározására jelenleg nincs lehetőség, és a prioritást élvező projekteknek a jövőben is a rendelkezésre álló legjobb ismereteken alapuló tanácsi és európai parlamenti politikai megállapodásokra kell épülniük. |
| --- | --- |

8.37.

| 8.38. | Ezenkívül rámutattunk arra is, hogy az igények megfelelő elemzése elkerülhetővé teszi a valódi igényeket meghaladó, túlzott mértékű célok kitűzését, ugyanakkor segít alternatív, kevésbé költséges megoldásokat találni (9/2010. sz. különjelentés 72. bekezdése). |
| --- | --- |

8.38.

Ezenkívül rámutattunk arra is, hogy az igények megfelelő elemzése elkerülhetővé teszi a valódi igényeket meghaladó, túlzott mértékű célok kitűzését, ugyanakkor segít alternatív, kevésbé költséges megoldásokat találni (9/2010. sz. különjelentés 72. bekezdése).

A célok és az intézkedések közötti kapcsolat

| 8.39. | A Számvevőszék számos jelentésében (25) hangsúlyozta, hogy egyértelmű kapcsolatot kell teremteni az elérni kívánt célok és az elérésükhöz megválasztott intézkedések között. |
| --- | --- |

8.39.

A Számvevőszék számos jelentésében (25) hangsúlyozta, hogy egyértelmű kapcsolatot kell teremteni az elérni kívánt célok és az elérésükhöz megválasztott intézkedések között.

| 8.40. | Ha ez a kapcsolat nincs meghatározva, nem valószínű, hogy a megválasztott intézkedésekkel sikerül majd elérni a kitűzött célokat (lásd: a 10/2010. sz. különjelentésnek a kisebb égei-tengeri szigetek konkrét esetével foglalkozó 34. bekezdése). A jobb szabályozás területén a Számvevőszék megállapította, hogy a hatásvizsgálatok nem nyújtottak egységes képet arról, hogyan lehet a tervezett végrehajtási mechanizmusokkal – tekintettel a kiadási programokra és a tervezett költségvetésre – elérni a javasolt támogatás céljait és várható végeredményeit (3/2010. sz. különjelentés 60. bekezdése). |
| --- | --- |

8.40.

Ha ez a kapcsolat nincs meghatározva, nem valószínű, hogy a megválasztott intézkedésekkel sikerül majd elérni a kitűzött célokat (lásd: a 10/2010. sz. különjelentésnek a kisebb égei-tengeri szigetek konkrét esetével foglalkozó 34. bekezdése). A jobb szabályozás területén a Számvevőszék megállapította, hogy a hatásvizsgálatok nem nyújtottak egységes képet arról, hogyan lehet a tervezett végrehajtási mechanizmusokkal – tekintettel a kiadási programokra és a tervezett költségvetésre – elérni a javasolt támogatás céljait és várható végeredményeit (3/2010. sz. különjelentés 60. bekezdése).

| 8.40. | A Bizottság egyetért azzal, hogy a kisebb égei-tengeri szigeteknek szóló támogatási programok javításra szorulnak, így e célból együttműködést folytat a görög hatóságokkal. |
| --- | --- |

8.40.

Helytálló, elégséges és arányos eszközök

| 8.41. | A Számvevőszék néhány észrevétele (26) kiemeli, hogy a kitűzött célok elérése érdekében fontos szerepet tölt be a megfelelő eszközök kiválasztása. |
| --- | --- |

8.41.

A Számvevőszék néhány észrevétele (26) kiemeli, hogy a kitűzött célok elérése érdekében fontos szerepet tölt be a megfelelő eszközök kiválasztása.

| 8.42. | A szubszaharai Afrika országaiban az alapfokú oktatás számára nyújtott fejlesztési támogatás esetében a Számvevőszék felhívta a figyelmet azokra a nehézségekre, amelyekkel a Bizottság akkor találta szembe magát, amikor megfelelő profilú munkatársakat próbált kinevezni a külképviseletekre. Ezek a problémák megnehezítik a külképviseletek számára, hogy eredményesen irányítsák a rájuk bízott programokat (12/2010. sz. különjelentés 66. bekezdés). A záróelszámolási eljárással összefüggésben pedig arra mutatott rá a Számvevőszék, hogy a megállapított korrekciók akkor igazán eredményesek, ha közvetlen megelőző hatásuk vagy visszatartó erejük van azokra nézve, akik felelősek a szabálytalanságokért (7/2010. sz. különjelentés 90. bekezdése). |
| --- | --- |

8.42.

A szubszaharai Afrika országaiban az alapfokú oktatás számára nyújtott fejlesztési támogatás esetében a Számvevőszék felhívta a figyelmet azokra a nehézségekre, amelyekkel a Bizottság akkor találta szembe magát, amikor megfelelő profilú munkatársakat próbált kinevezni a külképviseletekre. Ezek a problémák megnehezítik a külképviseletek számára, hogy eredményesen irányítsák a rájuk bízott programokat (12/2010. sz. különjelentés 66. bekezdés). A záróelszámolási eljárással összefüggésben pedig arra mutatott rá a Számvevőszék, hogy a megállapított korrekciók akkor igazán eredményesek, ha közvetlen megelőző hatásuk vagy visszatartó erejük van azokra nézve, akik felelősek a szabálytalanságokért (7/2010. sz. különjelentés 90. bekezdése).

| 8.42. | A Bizottság elismeri, hogy az oktatás területén alapvető fontosságú a megfelelő szakértelem. Miközben a küldöttségek számára prioritást jelent az oktatás, a Bizottság lépéseket tesz annak érdekében, hogy rendelkezésre bocsássa a megfelelő szakértelmet például úgy, hogy a munkaerő-piaci szakpolitika uniós megosztása keretében olyan tagállamra ruházza át a felelősséget, amely rendelkezik a szükséges ágazati szakértelemmel, vagy a tematikus csoportok támogatásával a földrajzi igazgatóságok révén a székhelyekről biztosítja a megfelelő szakértelmet. A tervek között szerepel a tematikus hálózatok fejlesztése, hogy a székhelyeken működő tematikus és földrajzi főigazgatóságok szakértelme megfelelő összeköttetésbe kerüljön a küldöttségekkel.

  A szabályszerűségi záróelszámolás célja, hogy az uniós finanszírozásból ki lehessen zárni azokat a kiadásokat, amelyek nem felelnek meg az EU-szabályoknak. Ez nem olyan mechanizmus, amely kedvezményezettek részére teljesített szabálytalan kifizetések visszafizettetésére szolgálna, ami a megosztott irányítás elve alapján a tagállamok kizárólagos felelőssége.


  Ha a szabályszerűségi záróelszámolás eredményeként a kedvezményezettek részére teljesített jogosulatlan kifizetéseket azonosítanak, ezeket a tagállamoknak kell az érintett kedvezményezettektől behajtaniuk. Amennyiben a visszafizettetésre nincs szükség, mivel a pénzügyi korrekció a tagállamok irányítási és kontrollrendszerének hiányosságaira vonatkozik, a korrekciók a tagállamok rendszerei javításának – és így a kedvezményezettek részére teljesített jogosulatlan kifizetések megelőzésének vagy azonosításának és visszafizettetésének – fontos eszközét jelentik.


  A mezőgazdaságra vonatkozó jogszabályok a jogosulatlan kifizetésekben részesülő kedvezményezettekre nézve hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciókról rendelkeznek. |
| --- | --- |

8.42.

A szabályszerűségi záróelszámolás célja, hogy az uniós finanszírozásból ki lehessen zárni azokat a kiadásokat, amelyek nem felelnek meg az EU-szabályoknak. Ez nem olyan mechanizmus, amely kedvezményezettek részére teljesített szabálytalan kifizetések visszafizettetésére szolgálna, ami a megosztott irányítás elve alapján a tagállamok kizárólagos felelőssége.

Ha a szabályszerűségi záróelszámolás eredményeként a kedvezményezettek részére teljesített jogosulatlan kifizetéseket azonosítanak, ezeket a tagállamoknak kell az érintett kedvezményezettektől behajtaniuk. Amennyiben a visszafizettetésre nincs szükség, mivel a pénzügyi korrekció a tagállamok irányítási és kontrollrendszerének hiányosságaira vonatkozik, a korrekciók a tagállamok rendszerei javításának – és így a kedvezményezettek részére teljesített jogosulatlan kifizetések megelőzésének vagy azonosításának és visszafizettetésének – fontos eszközét jelentik.

A mezőgazdaságra vonatkozó jogszabályok a jogosulatlan kifizetésekben részesülő kedvezményezettekre nézve hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciókról rendelkeznek.

Költségvetés és időtáv

| 8.43. | A Számvevőszék jelentéseiben (27) felhívta a figyelmet arra, hogy a költségkeretek túllépése, illetve a késedelmek elkerülése érdekében fontos szerepe van a tervezésnek a projektek végrehajtási szakaszában. |
| --- | --- |

8.43.

A Számvevőszék jelentéseiben (27) felhívta a figyelmet arra, hogy a költségkeretek túllépése, illetve a késedelmek elkerülése érdekében fontos szerepe van a tervezésnek a projektek végrehajtási szakaszában.

| 8.44. | Ezzel kapcsolatban azt állapítottuk meg, hogy az uniós vasúti infrastrukturális beruházások esetében a kevésbé alaposan, illetve kevésbé részletesen előkészített projektek nagyobb valószínűséggel szenvedtek jelentősebb költségnövekedést (8/2010. sz. különjelentés 46. bekezdés). A Számvevőszék azt is megállapította, hogy a háztartási célú vízellátásra irányuló projektek megvalósítása során – a környezeti hatásvizsgálatok nyomán szükségessé vált további követelmények, a közigazgatási engedélyek megszerzésének nehézségei, illetve a pontatlan becslések vagy számítások miatt – előfordult késedelmek egy része megfelelőbb tervezéssel elkerülhető lett volna (9/2010. sz. különjelentés 51. bekezdése). |
| --- | --- |

8.44.

Ezzel kapcsolatban azt állapítottuk meg, hogy az uniós vasúti infrastrukturális beruházások esetében a kevésbé alaposan, illetve kevésbé részletesen előkészített projektek nagyobb valószínűséggel szenvedtek jelentősebb költségnövekedést (8/2010. sz. különjelentés 46. bekezdés). A Számvevőszék azt is megállapította, hogy a háztartási célú vízellátásra irányuló projektek megvalósítása során – a környezeti hatásvizsgálatok nyomán szükségessé vált további követelmények, a közigazgatási engedélyek megszerzésének nehézségei, illetve a pontatlan becslések vagy számítások miatt – előfordult késedelmek egy része megfelelőbb tervezéssel elkerülhető lett volna (9/2010. sz. különjelentés 51. bekezdése).

| 8.44. | A Bizottság több ízben hangsúlyozta a nemzeti és regionális hatóságok általi projekttervezés fontosságát a Kohéziós Alap keretében végzett projektek és a strukturális alapok főbb projektjei kapcsán. A strukturális alapok 2007–2013-as programozási időszaka keretében a JASPERS szakmai segítségnyújtási eszközt kifejezetten a megfelelőbb projekttervezés és -beosztás támogatására hozták létre, és azt elsősorban az EU-12-ben alkalmazzák.

  A tervezés azonban csak egyike a költségkeretek túllépéséhez és a késedelmekhez vezető tényezőknek. Az uniós vasúti infrastrukturális beruházásokról szóló különjelentésének 45. bekezdésében a Számvevőszék is arra a következtetésre jutott, hogy „ez [a költségnövekedés] szinte minden esetben olyan előre nem látható tényezőkhöz kapcsolódott, amelyekre az építési fázis során derült fény, mint például a váratlanul nehéz földrajzi viszonyok, környezetvédelmi előírások, biztonsági követelmények és a vártnál magasabb kivitelezői árajánlat”. |
| --- | --- |

8.44.

A tervezés azonban csak egyike a költségkeretek túllépéséhez és a késedelmekhez vezető tényezőknek. Az uniós vasúti infrastrukturális beruházásokról szóló különjelentésének 45. bekezdésében a Számvevőszék is arra a következtetésre jutott, hogy „ez [a költségnövekedés] szinte minden esetben olyan előre nem látható tényezőkhöz kapcsolódott, amelyekre az építési fázis során derült fény, mint például a váratlanul nehéz földrajzi viszonyok, környezetvédelmi előírások, biztonsági követelmények és a vártnál magasabb kivitelezői árajánlat”.

Kontrollmechanizmusok és teljesítménymonitoring

| 8.45. | A Számvevőszék bizonyos észrevételei (28) arra ösztönözték a vezetőket, hogy javítsák a belsőkontroll-rendszereket, valamint kövessék nyomon a teljesítményt azáltal, hogy megfelelő mechanizmusokat hoznak létre az elért végeredményekre, illetve a nyújtott teljesítményre vonatkozó információk és adatok rögzítése céljából. |
| --- | --- |

8.45.

A Számvevőszék bizonyos észrevételei (28) arra ösztönözték a vezetőket, hogy javítsák a belsőkontroll-rendszereket, valamint kövessék nyomon a teljesítményt azáltal, hogy megfelelő mechanizmusokat hoznak létre az elért végeredményekre, illetve a nyújtott teljesítményre vonatkozó információk és adatok rögzítése céljából.

| 8.46. | A Számvevőszék észrevételezte például, hogy a szubszaharai Afrika országaiban az alapfokú oktatás támogatására nyújtott európai uniós intézkedések felülvizsgálata általában a konkrét kifizetési feltételekhez kapcsolódó folyamatokra és pénzügyi kérdésekre összpontosított, nem pedig az oktatás terén elért végeredményekre (12/2010. sz. különjelentés 62. bekezdése). Hasonlóképpen, azt is megállapítottuk, hogy a Leader program végrehajtásáért felelős helyi akciócsoportok nem gyűjtöttek adatokat a helyi stratégiai célkitűzésekre vonatkozóan, illetve nem értékelték, hogy azokat sikerült-e elérni (5/2010. sz. különjelentés 31. bekezdése). |
| --- | --- |

8.46.

A Számvevőszék észrevételezte például, hogy a szubszaharai Afrika országaiban az alapfokú oktatás támogatására nyújtott európai uniós intézkedések felülvizsgálata általában a konkrét kifizetési feltételekhez kapcsolódó folyamatokra és pénzügyi kérdésekre összpontosított, nem pedig az oktatás terén elért végeredményekre (12/2010. sz. különjelentés 62. bekezdése). Hasonlóképpen, azt is megállapítottuk, hogy a Leader program végrehajtásáért felelős helyi akciócsoportok nem gyűjtöttek adatokat a helyi stratégiai célkitűzésekre vonatkozóan, illetve nem értékelték, hogy azokat sikerült-e elérni (5/2010. sz. különjelentés 31. bekezdése).

| 8.46. | Az oktatási ágazaton belül az ágazati költségvetési támogatás által finanszírozott szakpolitikai támogatási programok kapcsán az eredménymutatók (beiratkozások, tanulmányok befejezése és sikeres lezárása, adott esetben a megszerzett tudásanyag) terén tett előrelépéseket a partnerország vezetésével a többi donorral közösen végzett felülvizsgálatok keretében értékelik. A teljesítménymonitoringról szóló megállapodások partnerekkel való elfogadásakor a Bizottság úgy véli, hogy az eredmény- és fejlődésmutatók megfelelő kombinálásával átfogó képet kaphatunk az országnak az ágazati politika végrehajtása területén tett előrelépéséről.

  A Leader kapcsán a Bizottság további iránymutatással látta el a tagállamokat, hogy a helyi akciócsoportok stratégiáit és elért eredményeit megfelelőbb módon figyelemmel kísérhessék, értékelhessék és javíthassák. 2011 elején pedig az Európai Vidékfejlesztési Hálózat keretében a helyi fejlesztési stratégiák minőségéért felelős fókuszcsoportot állított fel, melynek tevékenysége kiterjed többek között a monitoring és az értékelés kérdéseire. Az év végén rendelkezésre bocsátandó eredmények további eszközökkel és bevált gyakorlatokkal szolgálnak majd mind a tagállamok, mind pedig a helyi akciócsoportok számára. |
| --- | --- |

8.46.

A Leader kapcsán a Bizottság további iránymutatással látta el a tagállamokat, hogy a helyi akciócsoportok stratégiáit és elért eredményeit megfelelőbb módon figyelemmel kísérhessék, értékelhessék és javíthassák. 2011 elején pedig az Európai Vidékfejlesztési Hálózat keretében a helyi fejlesztési stratégiák minőségéért felelős fókuszcsoportot állított fel, melynek tevékenysége kiterjed többek között a monitoring és az értékelés kérdéseire. Az év végén rendelkezésre bocsátandó eredmények további eszközökkel és bevált gyakorlatokkal szolgálnak majd mind a tagállamok, mind pedig a helyi akciócsoportok számára.

| 8.47. | A Számvevőszék ugyanakkor a felügyeleti és kontrollrendszerek hatékonyan működő részeire is talált példákat. Ezek többek között: az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal által végzett ellenőrzések szerepe a szükséges ellenőrzési nyomásgyakorlás fenntartásához (14/2010. sz. különjelentés 67. bekezdése), illetve a Bizottság által kialakított, alaposan végiggondolt koncepció az egyszerűsített vámeljárások kontrolljához (1/2010. sz. különjelentés 81. bekezdése). |
| --- | --- |

8.47.

A Számvevőszék ugyanakkor a felügyeleti és kontrollrendszerek hatékonyan működő részeire is talált példákat. Ezek többek között: az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal által végzett ellenőrzések szerepe a szükséges ellenőrzési nyomásgyakorlás fenntartásához (14/2010. sz. különjelentés 67. bekezdése), illetve a Bizottság által kialakított, alaposan végiggondolt koncepció az egyszerűsített vámeljárások kontrolljához (1/2010. sz. különjelentés 81. bekezdése).

| 8.47. | Az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal folyamatosan értékeli ellenőrzési munkájának hatékonyságát és eredményességét, a források a legmegfelelőbb felhasználásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

8.47.

| 8.48. | A Számvevőszék egyik különjelentésében (10/2010. sz. különjelentés 40. bekezdése) kiemelte a programok végrehajtására vonatkozó éves értékelések hasznosságát, és rámutatott arra, hogy az ilyen értékelések lehetővé teszik a vezetők számára, hogy eredményesen módosítsák a folyamatban lévő programokat. |
| --- | --- |

8.48.

A Számvevőszék egyik különjelentésében (10/2010. sz. különjelentés 40. bekezdése) kiemelte a programok végrehajtására vonatkozó éves értékelések hasznosságát, és rámutatott arra, hogy az ilyen értékelések lehetővé teszik a vezetők számára, hogy eredményesen módosítsák a folyamatban lévő programokat.

| 8.48. | A Bizottság olyan közös eredménymutatókat állított fel, amelyek értékelése révén lehetőség nyílik a POSEI és a kisebb égei-tengeri szigeteknek szóló programok további javítására. |
| --- | --- |

8.48.

A Számvevőszék észrevételei az elért eredményekről és a jelentéstételről

A kitűzött célok elérése

| 8.49. | A Számvevőszék két különjelentése pozitív megállapításokat fogalmazott meg az uniós költségvetés által finanszírozott intézkedések révén elért eredményekről (8/2010. sz., illetve 10/2010. sz. különjelentés). A Számvevőszék úgy találta, hogy az EU által társfinanszírozott vasúti infrastruktúra-projektek az előírásoknak megfelelő, tervezett infrastruktúrát hozták létre, valamint – befejezésüket követően – új és jobb vasúti szállítási lehetőségeket alakítottak ki a prioritást élvező projektek legfőbb szakaszain (8/2010. sz. különjelentés 65. bekezdése). A legkülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek mezőgazdasága javára hozott egyedi intézkedéseket illetően a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a programokat általában eredményesen hajtották végre, így azok megfeleltek ezen régiók igényeinek (10/2010. sz. különjelentés 82. bekezdése). |
| --- | --- |

8.49.

A Számvevőszék két különjelentése pozitív megállapításokat fogalmazott meg az uniós költségvetés által finanszírozott intézkedések révén elért eredményekről (8/2010. sz., illetve 10/2010. sz. különjelentés). A Számvevőszék úgy találta, hogy az EU által társfinanszírozott vasúti infrastruktúra-projektek az előírásoknak megfelelő, tervezett infrastruktúrát hozták létre, valamint – befejezésüket követően – új és jobb vasúti szállítási lehetőségeket alakítottak ki a prioritást élvező projektek legfőbb szakaszain (8/2010. sz. különjelentés 65. bekezdése). A legkülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek mezőgazdasága javára hozott egyedi intézkedéseket illetően a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a programokat általában eredményesen hajtották végre, így azok megfeleltek ezen régiók igényeinek (10/2010. sz. különjelentés 82. bekezdése).

| 8.50. | Más különjelentések vegyesebb eredményekről számolnak be; ezek esetében néhány fontos célkitűzés nem teljesült (6/2010. sz., 9/2010. sz., 12/2010. sz. és 13/2010. sz. különjelentés). A Számvevőszék megállapította, hogy azokban az esetekben, amikor egyes célok ellentmondanak egymásnak, nehéz őket egyszerre teljesíteni (6/2010. sz. különjelentés 93. és 99. bekezdése). Míg a strukturális intézkedésekre fordított kiadások elősegítették a háztartási vízellátás javítását, az uniós költségvetés szempontjából alacsonyabb költségek mellett jobb eredményeket is el lehetett volna érni (9/2010. sz. különjelentés 71. bekezdése). |
| --- | --- |

8.50.

Más különjelentések vegyesebb eredményekről számolnak be; ezek esetében néhány fontos célkitűzés nem teljesült (6/2010. sz., 9/2010. sz., 12/2010. sz. és 13/2010. sz. különjelentés). A Számvevőszék megállapította, hogy azokban az esetekben, amikor egyes célok ellentmondanak egymásnak, nehéz őket egyszerre teljesíteni (6/2010. sz. különjelentés 93. és 99. bekezdése). Míg a strukturális intézkedésekre fordított kiadások elősegítették a háztartási vízellátás javítását, az uniós költségvetés szempontjából alacsonyabb költségek mellett jobb eredményeket is el lehetett volna érni (9/2010. sz. különjelentés 71. bekezdése).

| 8.50. | A 2006-os uniós cukorpiaci reform célkitűzései közvetlenül kapcsolódnak a közös agrárpolitika (KAP) Szerződésekben rögzített célkitűzéseihez. Az a tény, hogy a reform részben eltérő célkitűzéseket tartalmaz, nem annak hiányosságának, hanem inkább az átfogó hatálya eredményének tekinthető. A Bizottság úgy véli, hogy a cukorreform sikeresen kezelte az ágazat szerkezetátalakítását, hiszen hosszú távú szakpolitikai kerettel ruházta azt fel, és jelentősen javította annak versenyképességét. |
| --- | --- |

8.50.

Jelentés az elért teljesítményről

| 8.51. | Különjelentéseiben (29) a Számvevőszék felhívta a figyelmet arra, hogy annak érdekében, hogy fel lehessen mérni, mennyire felelnek meg az elért eredmények a kitűzött céloknak, a jelentések megfelelő szerkezetének kialakítására, valamint releváns, összehasonlítható és megbízható adatokra van szükség. |
| --- | --- |

8.51.

Különjelentéseiben (29) a Számvevőszék felhívta a figyelmet arra, hogy annak érdekében, hogy fel lehessen mérni, mennyire felelnek meg az elért eredmények a kitűzött céloknak, a jelentések megfelelő szerkezetének kialakítására, valamint releváns, összehasonlítható és megbízható adatokra van szükség.

| 8.52. | A Leonardo da Vinci program mobilitási rendszeréről szóló különjelentésében a Számvevőszék megállapította, hogy mivel az éves munkaterv az éves tevékenységi jelentéstől eltérő szerkezetű, nincs mód a tervezett teljesítmény és az eredmények között érdemi összehasonlítás elvégzésére (4/2010. sz. különjelentés 41. bekezdése). A Számvevőszék azt is feltárta, hogy adatok hiányában, illetve megbízhatatlan adatok alapján a Bizottság, illetve a tagállamok nem tudták megállapítani, hogy a Leader programok mennyire eredményesen járultak hozzá a vidékfejlesztés teljesítményéhez, akár abszolút értékben, akár más módszerek eredményességéhez viszonyítva (5/2010. sz. különjelentés 100. bekezdése). |
| --- | --- |

8.52.

A Leonardo da Vinci program mobilitási rendszeréről szóló különjelentésében a Számvevőszék megállapította, hogy mivel az éves munkaterv az éves tevékenységi jelentéstől eltérő szerkezetű, nincs mód a tervezett teljesítmény és az eredmények között érdemi összehasonlítás elvégzésére (4/2010. sz. különjelentés 41. bekezdése). A Számvevőszék azt is feltárta, hogy adatok hiányában, illetve megbízhatatlan adatok alapján a Bizottság, illetve a tagállamok nem tudták megállapítani, hogy a Leader programok mennyire eredményesen járultak hozzá a vidékfejlesztés teljesítményéhez, akár abszolút értékben, akár más módszerek eredményességéhez viszonyítva (5/2010. sz. különjelentés 100. bekezdése).

| 8.52. | A Leonardo da Vinci mobilitási program tekintetében – a számvevőszéki jelentés válaszául készített cselekvési tervben bejelentetteknek megfelelően – az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság belső munkacsoportja 2011 második negyedévében felülvizsgálta a nemzeti irodák által elkészített éves jelentések formáját és követelményeit. A jelentés felülvizsgált formája immár szerkezetileg és tartalmilag is megfelel a nemzeti irodák 2011-ben felülvizsgált munkatervének. Ennek következtében a nemzeti irodák által elkészített – a Bizottsághoz 2012-ben beérkező – 2011-es éves jelentés lehetővé teszi majd a tervezett teljesítmény és az eredmények érdemi összevetését.

  A Leader+ félidős értékelésére a helyi akciócsoportok stratégia-végrehajtásának korai szakaszában került sor. A Leader+ 2010 decemberében lezárult utólagos értékelése hasznos információkat nyújt a Leader-fellépések hatékonyságáról és eredményességéről, amit fel lehet használni a 2013 utáni KAP szakpolitikai keret folyamatban lévő munkái során. |
| --- | --- |

8.52.

A Leader+ félidős értékelésére a helyi akciócsoportok stratégia-végrehajtásának korai szakaszában került sor. A Leader+ 2010 decemberében lezárult utólagos értékelése hasznos információkat nyújt a Leader-fellépések hatékonyságáról és eredményességéről, amit fel lehet használni a 2013 utáni KAP szakpolitikai keret folyamatban lévő munkái során.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 8.53. | Amint azt a fejezet elején megjegyeztük, a költségvetési rendelet kimondja, hogy az éves tevékenységi jelentések feltüntetik a műveletek eredményeit, hivatkozva a kitűzött célokra, a műveletekhez kapcsolódó kockázatokra, a biztosított források felhasználására, valamint a belsőkontroll-rendszer hatékonyságára és eredményességére (30). A Számvevőszék megállapította, hogy a tervezett célszámok és az elért eredmények közötti eltéréseket gyakran nem elemezték (lásd: 8.16. bekezdés), illetve, hogy az intézkedések eredményességéről történő beszámolás nem foglalta magában a kiadások gazdaságosságának, illetve hatékonyságának mérését (lásd: 8.17. bekezdés). |
| --- | --- |

8.53.

Amint azt a fejezet elején megjegyeztük, a költségvetési rendelet kimondja, hogy az éves tevékenységi jelentések feltüntetik a műveletek eredményeit, hivatkozva a kitűzött célokra, a műveletekhez kapcsolódó kockázatokra, a biztosított források felhasználására, valamint a belsőkontroll-rendszer hatékonyságára és eredményességére (30). A Számvevőszék megállapította, hogy a tervezett célszámok és az elért eredmények közötti eltéréseket gyakran nem elemezték (lásd: 8.16. bekezdés), illetve, hogy az intézkedések eredményességéről történő beszámolás nem foglalta magában a kiadások gazdaságosságának, illetve hatékonyságának mérését (lásd: 8.17. bekezdés).

| 8.53. | A Bizottság egyetért azzal, hogy a jövőbeni éves tevékenységi jelentések részletesebben elemezhetnék a tervezett célszámok és az elért eredmények közötti eltéréseket.

  A költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdése értelmében az éves tevékenységi jelentés tárgya a belső ellenőrzési rendszer hatékonysága és eredményessége, és nem pedig az uniós fellépések hatékonysága és eredményessége. Az éves tevékenységi jelentés tartalma e rendelkezés követelményei alapján kerül meghatározásra. A tevékenységalapú költségvetési nómenklatúrán végigvonuló következetességnek köszönhetően világosan azonosíthatóak a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott összes tevékenység számára elkülönített humán- és pénzügyi erőforrások (lásd a 2. és 3. mellékletet), és azok összekapcsolhatók a vonatkozó mellékletben szereplő mutatókkal, ezáltal lehetővé téve a rendelkezésre álló erőforrás-kezelés eredményességének és gazdaságosságának értékelését. |
| --- | --- |

8.53.

A költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdése értelmében az éves tevékenységi jelentés tárgya a belső ellenőrzési rendszer hatékonysága és eredményessége, és nem pedig az uniós fellépések hatékonysága és eredményessége. Az éves tevékenységi jelentés tartalma e rendelkezés követelményei alapján kerül meghatározásra. A tevékenységalapú költségvetési nómenklatúrán végigvonuló következetességnek köszönhetően világosan azonosíthatóak a tevékenységalapú költségvetésben meghatározott összes tevékenység számára elkülönített humán- és pénzügyi erőforrások (lásd a 2. és 3. mellékletet), és azok összekapcsolhatók a vonatkozó mellékletben szereplő mutatókkal, ezáltal lehetővé téve a rendelkezésre álló erőforrás-kezelés eredményességének és gazdaságosságának értékelését.

| 8.54. | A megfelelő közbenső mérföldkövek hiánya akadályozta annak felmérését, hogy a megtett előrehaladás alapján jó úton halad-e a többéves célok teljesítése (lásd: 8.20. és 8.21. bekezdés). |
| --- | --- |

8.54.

A megfelelő közbenső mérföldkövek hiánya akadályozta annak felmérését, hogy a megtett előrehaladás alapján jó úton halad-e a többéves célok teljesítése (lásd: 8.20. és 8.21. bekezdés).

| 8.54. | A többéves programok esetében nem mindig ésszerű közbülső mérföldköveket kijelölni, mert a hatás kizárólag a programozási időszak végén, nem lineáris módon lesz elérhető. Az erőforrásokról, outputokról és eredményekről szóló éves jelentés – vagyis a programvégrehajtás előrehaladásának figyelemmel kísérése – lehetővé teszi a célkitűzések elérése irányába tett előrelépések rendszeres értékelését. |
| --- | --- |

8.54.

| 8.55. | A Számvevőszék megállapította, hogy az éves tevékenységi jelentésekben általában ugyanazokat a célokat, mutatókat és célszámokat használták, mint amelyeket az irányítási tervekben is meghatároztak (lásd: 8.24. és 8.25. bekezdés). |
| --- | --- |

8.55.

A Számvevőszék megállapította, hogy az éves tevékenységi jelentésekben általában ugyanazokat a célokat, mutatókat és célszámokat használták, mint amelyeket az irányítási tervekben is meghatároztak (lásd: 8.24. és 8.25. bekezdés).

| 8.56. | Jogszabályi korlátozások és gyakorlati problémák kedvezőtlenül befolyásolták a főigazgatóságok által a tagállamoktól gyűjtött, a megosztott irányítással kezelt programokkal kapcsolatos tervezési és beszámolási információk megbízhatóságát (lásd: 8.27–8.29. bekezdés). |
| --- | --- |

8.56.

Jogszabályi korlátozások és gyakorlati problémák kedvezőtlenül befolyásolták a főigazgatóságok által a tagállamoktól gyűjtött, a megosztott irányítással kezelt programokkal kapcsolatos tervezési és beszámolási információk megbízhatóságát (lásd: 8.27–8.29. bekezdés).

| 8.56. | A vidékfejlesztést illetően a Bizottság a 2007–2013-as programozási időszakra létrehozta a közös monitoring- és értékelési keretszabályozást. Ez első alkalommal kínál közös mutatókon alapuló egységes keretet valamennyi vidékfejlesztési intézkedés ellenőrzéséhez és értékeléséhez.

  E keret alapján a megosztott irányítási rendszer hatáskörmegosztásának megfelelően a tagállamok felelőssége a megbízható ellenőrzési adatok szolgáltatása. A projektek nagy számára és a tagállami projektek szerteágazó jellegére tekintettel a Bizottság részéről kivitelezhetetlen és költséges lenne a tagállamok által szolgáltatott adatok projektszintű ellenőrzése.


  Lásd a 8.29. bekezdésre adott választ is. |
| --- | --- |

8.56.

E keret alapján a megosztott irányítási rendszer hatáskörmegosztásának megfelelően a tagállamok felelőssége a megbízható ellenőrzési adatok szolgáltatása. A projektek nagy számára és a tagállami projektek szerteágazó jellegére tekintettel a Bizottság részéről kivitelezhetetlen és költséges lenne a tagállamok által szolgáltatott adatok projektszintű ellenőrzése.

Lásd a 8.29. bekezdésre adott választ is.

| 8.57. | A Számvevőszék arra a következtetésre jutott, hogy a tervezési szakasz minősége fontos annak meghatározásában, hogyan lehet a célul kitűzött eredményeket elérni. Az elégtelen vagy rossz minőségű tervezés – ideértve a SMART-típusú célok hiányát – késedelmekhez és többletköltségekhez vezethet, valamint kedvezőtlenül befolyásolhatja az eredmények elérését (lásd: 8.33–8.44. bekezdés). |
| --- | --- |

8.57.

A Számvevőszék arra a következtetésre jutott, hogy a tervezési szakasz minősége fontos annak meghatározásában, hogyan lehet a célul kitűzött eredményeket elérni. Az elégtelen vagy rossz minőségű tervezés – ideértve a SMART-típusú célok hiányát – késedelmekhez és többletköltségekhez vezethet, valamint kedvezőtlenül befolyásolhatja az eredmények elérését (lásd: 8.33–8.44. bekezdés).

| 8.57. | A Bizottság egyetért a tervezési szakasz fontosságával, és szükségesnek tartja, hogy a SMART-típusú célokra támaszkodjanak. |
| --- | --- |

8.57.

| 8.58. | A vezetés elszámoltathatósága szempontjából fontos, hogy a jelentésekben szereplő eredmények megfeleljenek az irányítási tervben meghatározott céloknak és mutatóknak, valamint, hogy az eredményekről való beszámoláshoz szükséges megbízható információk beszerzése érdekében megfelelő monitoring- és kontrollrendszerek működjenek (lásd: 8.45–8.48. bekezdés, valamint 8.51–8.52. bekezdés). |
| --- | --- |

8.58.

A vezetés elszámoltathatósága szempontjából fontos, hogy a jelentésekben szereplő eredmények megfeleljenek az irányítási tervben meghatározott céloknak és mutatóknak, valamint, hogy az eredményekről való beszámoláshoz szükséges megbízható információk beszerzése érdekében megfelelő monitoring- és kontrollrendszerek működjenek (lásd: 8.45–8.48. bekezdés, valamint 8.51–8.52. bekezdés).

| 8.58. | A Bizottság egyetért azzal, hogy a vezetés elszámoltathatósága szempontjából fontos, hogy a jelentésekben szereplő eredmények megfeleljenek az irányítási tervben meghatározott céloknak és mutatóknak, valamint, hogy az eredményekről való beszámoláshoz szükséges megbízható információk beszerzése érdekében megfelelő monitoring- és kontrollrendszerek működjenek.

  A Bizottság elkötelezett a monitoring- és kontrollrendszereinek folyamatos javítása iránt annak érdekében, hogy e rendszerek alkalmasak és megfelelőek legyenek a szükséges információ megbízható módon történő szolgáltatásához. |
| --- | --- |

8.58.

A Bizottság elkötelezett a monitoring- és kontrollrendszereinek folyamatos javítása iránt annak érdekében, hogy e rendszerek alkalmasak és megfelelőek legyenek a szükséges információ megbízható módon történő szolgáltatásához.

| 8.59. | A Számvevőszék a következő ajánlásokat fogalmazza meg: |
| --- | --- |

8.59.

A Számvevőszék a következő ajánlásokat fogalmazza meg:

8.59.

| — | 1. ajánlás:
  A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben nagyobb hangsúlyt kell helyezni a teljesítményre, különösen a tervezett célszámok és az elért eredmények közötti eltérések elemzése, valamint az uniós támogatások gazdaságosságáról és hatékonyságáról történő beszámolás révén (lásd: 8.53. bekezdés). |
| --- | --- |

—

1. ajánlás:
  A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben nagyobb hangsúlyt kell helyezni a teljesítményre, különösen a tervezett célszámok és az elért eredmények közötti eltérések elemzése, valamint az uniós támogatások gazdaságosságáról és hatékonyságáról történő beszámolás révén (lásd: 8.53. bekezdés).

| — | A tervezett célszámok és a célkitűzésekhez viszonyított elért eredmények közötti eltérések valóban részletesebb elemzést igényelnek.

  Mindazonáltal az irányítási terv és az éves tevékenységi jelentés nem hivatott részletes információt szolgáltatni a gazdaságosságról és az eredményességről (lásd a 8.17. és a 8.53. bekezdésre adott választ).


  A strukturális alapok területén végrehajtott programokat illetően a finanszírozási rendszerek gazdaságosságának és eredményességének értékelése jelentősen függ attól, hogy a tagállamok hajlandóak és képesek-e beszámolót készíteni olyan témákban, mint például az egységköltségek, valamint az outputok és a kiadáskategóriák közötti összefüggések. A jelenlegi jogi keret szintetikus módon nem ad erre lehetőséget az összes program esetében. |
| --- | --- |

—

Mindazonáltal az irányítási terv és az éves tevékenységi jelentés nem hivatott részletes információt szolgáltatni a gazdaságosságról és az eredményességről (lásd a 8.17. és a 8.53. bekezdésre adott választ).

A strukturális alapok területén végrehajtott programokat illetően a finanszírozási rendszerek gazdaságosságának és eredményességének értékelése jelentősen függ attól, hogy a tagállamok hajlandóak és képesek-e beszámolót készíteni olyan témákban, mint például az egységköltségek, valamint az outputok és a kiadáskategóriák közötti összefüggések. A jelenlegi jogi keret szintetikus módon nem ad erre lehetőséget az összes program esetében.

| — | 2. ajánlás:
  A Bizottság részlegeinek a többéves célszámok esetében megfelelő közbenső mérföldköveket kell meghatározniuk, hogy ezeknek megfelelően lehessen értékelni az előrehaladást (lásd: 8.54. bekezdés). |
| --- | --- |

—

2. ajánlás:
  A Bizottság részlegeinek a többéves célszámok esetében megfelelő közbenső mérföldköveket kell meghatározniuk, hogy ezeknek megfelelően lehessen értékelni az előrehaladást (lásd: 8.54. bekezdés).

| — | Az outputok, az eredmények és adott esetben a hatásmutatók esetében valóban ki lehetne jelölni közbülső mérföldköveket.

  Az outputok esetében legalább a programok szintjén lehetőség van mérföldkövek kijelölésére a többéves célszámok vonatkozásában. Ez azonban a különböző kapcsolódó tényezők miatt kevésbé tűnik megvalósíthatónak az eredménymutatók esetében. A Bizottság mindazonáltal készen áll arra, hogy olyan további követelményeket építsen be a jövőbeni rendeletekbe, amelyek a későbbiekben javasolt partnerségi szerződések esetében az elért eredményekről – különösen a teljesítménykeretben megszabott mérföldkövek tekintetében – beszámoló jelentéseket írnak elő. |
| --- | --- |

—

Az outputok esetében legalább a programok szintjén lehetőség van mérföldkövek kijelölésére a többéves célszámok vonatkozásában. Ez azonban a különböző kapcsolódó tényezők miatt kevésbé tűnik megvalósíthatónak az eredménymutatók esetében. A Bizottság mindazonáltal készen áll arra, hogy olyan további követelményeket építsen be a jövőbeni rendeletekbe, amelyek a későbbiekben javasolt partnerségi szerződések esetében az elért eredményekről – különösen a teljesítménykeretben megszabott mérföldkövek tekintetében – beszámoló jelentéseket írnak elő.

| — | 3. ajánlás:
  A Bizottság és a tagállamok a közös irányítás keretei között rájuk bízott feladatokkal kapcsolatban egyezzenek meg bizonyos egymással összhangban levő teljesítménymutatókban, és gondoskodjanak a tervezett célszámokra és az elért eredményekre vonatkozó információk megbízhatóságáról (lásd: 8.56. bekezdés). |
| --- | --- |

—

3. ajánlás:
  A Bizottság és a tagállamok a közös irányítás keretei között rájuk bízott feladatokkal kapcsolatban egyezzenek meg bizonyos egymással összhangban levő teljesítménymutatókban, és gondoskodjanak a tervezett célszámokra és az elért eredményekre vonatkozó információk megbízhatóságáról (lásd: 8.56. bekezdés).

| — | A megosztott irányítási rendszerben a Bizottság felügyelő szerepe abból áll, hogy ügyel az irányítási és kontrollrendszerekre vonatkozó rendelkezések betartására, és ellenőrzi a rendszerek hatékony működését.

  Ezzel összefüggésben a Bizottság már kezdeményezett ilyen jellegű folyamatot a tagállamokkal.


  A vidékfejlesztés kapcsán a Bizottság a 2007–2013-as programozási időszakra már létrehozta a közös monitoring- és értékelési keretszabályozást, ami első alkalommal kínál közös mutatókon alapuló egységes keretet valamennyi vidékfejlesztési intézkedés ellenőrzéséhez és értékeléséhez.


  A Bizottság szorosabban együtt kíván működni a tagállamokkal, hogy a következő programozási időszakra tovább javuljon a közös monitoring- és értékelési keretszabályozás. A KAP ellenőrzéséről és értékeléséről tartott első szemináriumra 2011 szeptemberében kerül sor.


  A strukturális alapok tekintetében a Bizottság a 2013 utáni rendeletet illetően közös outputmutatókról való megállapodást fog javasolni, és egyeztetni fog a konkrét körülményekhez igazodó megfelelő eredménymutatók azonosításának módszeréről is. A tervezett célszámok ellenőrzése és az elért eredményekről való beszámolás továbbra is a tagállamok felelőssége alatt marad (lásd a 6. ajánlást). |
| --- | --- |

—

Ezzel összefüggésben a Bizottság már kezdeményezett ilyen jellegű folyamatot a tagállamokkal.

A vidékfejlesztés kapcsán a Bizottság a 2007–2013-as programozási időszakra már létrehozta a közös monitoring- és értékelési keretszabályozást, ami első alkalommal kínál közös mutatókon alapuló egységes keretet valamennyi vidékfejlesztési intézkedés ellenőrzéséhez és értékeléséhez.

A Bizottság szorosabban együtt kíván működni a tagállamokkal, hogy a következő programozási időszakra tovább javuljon a közös monitoring- és értékelési keretszabályozás. A KAP ellenőrzéséről és értékeléséről tartott első szemináriumra 2011 szeptemberében kerül sor.

A strukturális alapok tekintetében a Bizottság a 2013 utáni rendeletet illetően közös outputmutatókról való megállapodást fog javasolni, és egyeztetni fog a konkrét körülményekhez igazodó megfelelő eredménymutatók azonosításának módszeréről is. A tervezett célszámok ellenőrzése és az elért eredményekről való beszámolás továbbra is a tagállamok felelőssége alatt marad (lásd a 6. ajánlást).

| — | 4. ajánlás:
  Az uniós kiadási programok tervezése során a Bizottság és a tagállamok fordítsanak nagyobb figyelmet a SMART-típusú célok megfogalmazására, valamint a végrehajtás során esetlegesen felmerülő kockázatok feltárására és mérséklésére (lásd: 8.57. bekezdés). |
| --- | --- |

—

4. ajánlás:
  Az uniós kiadási programok tervezése során a Bizottság és a tagállamok fordítsanak nagyobb figyelmet a SMART-típusú célok megfogalmazására, valamint a végrehajtás során esetlegesen felmerülő kockázatok feltárására és mérséklésére (lásd: 8.57. bekezdés).

| — | A Bizottság folyamatosan törekszik a SMART-típusú célok meghatározására, és figyelmet fordít a végrehajtás során felmerülő kockázatok azonosítására és mérséklésére. A Bizottság a jövőben tovább kívánja fokozni ezen erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

—

| — | 5. ajánlás:
  A vezetés elszámoltathatóságának azt is magában kell foglalnia, hogy az elért eredményekről szóló jelentéseket úgy kell megfogalmazniuk, hogy azokból kitűnjék az irányítási tervben szereplő tervezett eredmények és az éves tevékenységi jelentésben feltüntetett elért eredmények között fennálló összefüggés (lásd: 8.58. bekezdés). |
| --- | --- |

—

5. ajánlás:
  A vezetés elszámoltathatóságának azt is magában kell foglalnia, hogy az elért eredményekről szóló jelentéseket úgy kell megfogalmazniuk, hogy azokból kitűnjék az irányítási tervben szereplő tervezett eredmények és az éves tevékenységi jelentésben feltüntetett elért eredmények között fennálló összefüggés (lásd: 8.58. bekezdés).

| — | A Bizottság egyetért azzal, hogy a vezetés elszámoltathatósága szempontjából fontos, hogy a jelentésekben szereplő eredmények megfeleljenek az irányítási tervben meghatározott céloknak és mutatóknak (és ez a legtöbb esetben már jelenleg is így van), valamint hogy az eredményekről való beszámoláshoz szükséges megbízható információk beszerzése érdekében megfelelő monitoring- és kontrollrendszerek működjenek.

  A Bizottságnak a jövőben is rugalmas megközelítést kell alkalmaznia annak érdekében, hogy az éves tevékenységi jelentésben a legaktuálisabb adatok szerepelhessenek, még akkor is, ha az irányítási terv nem számolt azokkal. A Bizottság úgy fogja feltüntetni az adatokat, hogy az biztosítsa a két költségvetési év összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak a jövőben is rugalmas megközelítést kell alkalmaznia annak érdekében, hogy az éves tevékenységi jelentésben a legaktuálisabb adatok szerepelhessenek, még akkor is, ha az irányítási terv nem számolt azokkal. A Bizottság úgy fogja feltüntetni az adatokat, hogy az biztosítsa a két költségvetési év összehasonlíthatóságát.

| — | 6. ajánlás:
  Az elért eredményekre vonatkozó teljes körű és pontos információk előállítása érdekében a Bizottság a közös irányítás keretében – adott esetben a tagállamokkal együtt – dolgozzon ki és működtessen megfelelő monitoring- és kontrollrendszereket (lásd: 8.58. bekezdés). |
| --- | --- |

—

6. ajánlás:
  Az elért eredményekre vonatkozó teljes körű és pontos információk előállítása érdekében a Bizottság a közös irányítás keretében – adott esetben a tagállamokkal együtt – dolgozzon ki és működtessen megfelelő monitoring- és kontrollrendszereket (lásd: 8.58. bekezdés).

| — | A megosztott irányítás keretében végrehajtott programokra vonatkozóan a Bizottság a 2013 utáni rendeletek keretében javasolni fog néhány olyan kulcsfontosságú követelményt, amely segíti az eredményt szolgáltató rendszerek tervezését. A megosztott irányítási rendszer hatáskörmegosztásának megfelelően az eredmények kapcsán hiánytalan és pontos információt szolgáltató fenti rendszerek működtetése a tagállamok felelőssége. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Ideértve a főigazgatók éves tevékenységi jelentéseiben foglalt, a 8.5–8.14. bekezdésben szereplő mintára vonatkozó információk összefoglalását.

(2)  A költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdése kimondja, hogy az éves tevékenységi jelentések feltüntetik a műveletek eredményeit, hivatkozva a kitűzött célokra, a műveletekhez kapcsolódó kockázatokra, a biztosított források felhasználására és a belsőkontroll-rendszer hatékonyságára és eredményességére.

(3)  A Számvevőszék különjelentései az Európai Unió költségvetésére, illetve az Európai Fejlesztési Alapra irányulnak.

(4)  A költségvetési rendelet 27. cikke a következőket mondja ki:

| „(1) | A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveivel összhangban. |
| --- | --- |

„(1)

A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveivel összhangban.

| (2) | A gazdaságosság elve megköveteli, hogy az intézmény által a tevékenységei folytatására felhasznált források a megfelelő időben, a megfelelő mennyiségben és minőségben, illetve a legjobb áron álljanak rendelkezésre.
  A hatékonyság elve az igénybe vett források és az elért eredmények közötti legjobb kapcsolatra vonatkozik.
  Az eredményesség elve a kitűzött meghatározott célok megvalósítására és a tervezett eredmények elérésére vonatkozik.” |
| --- | --- |

(2)

A gazdaságosság elve megköveteli, hogy az intézmény által a tevékenységei folytatására felhasznált források a megfelelő időben, a megfelelő mennyiségben és minőségben, illetve a legjobb áron álljanak rendelkezésre.

A hatékonyság elve az igénybe vett források és az elért eredmények közötti legjobb kapcsolatra vonatkozik.

Az eredményesség elve a kitűzött meghatározott célok megvalósítására és a tervezett eredmények elérésére vonatkozik.”

(5)  A három főigazgatóságból álló minta a 2010-es uniós kifizetések több mint 70 %-át ölelte fel (DG AGRI: 55,5 milliárd EUR, DG REGIO 30,6 milliárd EUR, DG RTD 3,5 milliárd EUR).

(6)  A mutatók szoros összefüggésben álltak-e a szakpolitikai célkitűzésekkel és az irányítási móddal, valamint kapcsolódtak-e hozzájuk számszerűsített célok.

(7)  A tervezési szakaszban megválasztott mutatókat később használták-e a jelentéskészítés során, illetve megmagyarázták-e, ha valamilyen változtatásra volt szükség.

(8)  A főigazgató alá tudta-e támasztani, hogy ésszerű bizonyosságot szerzett a jelentésben szereplő információkról.

(9)  A Kohéziós Politika magában foglalja a Regionális Politikai Főigazgatóság által irányított regionális politikát, valamint a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága által irányított Európai Szociális Alapot.

(10)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion5/index_en.cfm

(11)  Ez az adat a 2010. januártól októberig terjedő időszakra vonatkozik (lásd: az éves tevékenységi jelentés 4. lábjegyzete).

(12)  Példák az ilyen típusú 2010-es operatív prioritásokra: „1.1. Intézkedések meghozatala annak érdekében, hogy az országos és regionális szervek magas színvonalon hajthassák végre a programokat”, illetve „1.2. A tagállamokkal és tagjelölt országokkal közös intézkedések meghozatala az erőforrások megfelelő befogadása és felhasználása érdekében”.

(13)  Kivétel a kiadások jogszerűsége, ahol arról számoltak be, hogy a bevezetett rendszerek eredményeként a hibaarány 2 % körüli ingadozását sikerült elérni.

(14)  A DG AGRI irányítási tervében szereplő 11 hatásmutató közül kettőt más hatásmutatóra cseréltek, illetve módosítottak egy célszámot az éves tevékenységi jelentésben. A DG RTD módosított két eredménymutatót, egy továbbit pedig elvetett. Az említett változtatások egyikére sem adtak magyarázatot a megfelelő éves tevékenységi jelentésben.

(15)  Üvegházhatást előidéző gázok kibocsátásának csökkentése, megújuló energiák termelésére szolgáló kapacitások bővítése, árvízvédelmi intézkedésekben részesülő személyek száma, erdőtűz elleni védelemben részesülő személyek száma, széles sávú hálózatokhoz való hozzáféréssel rendelkező személyek számának növekedése, azon projektek száma, amelyek a határokon átnyúló kritériumok közül kettőt is figyelembe vesznek.

(16)  Újjáépített iskolák száma.

(17)  Vállalkozások létrehozása, elérhetőség javítása (újjáépített vasúti vonalak és közutak km-ben kifejezve), új/felújított szennyvíz-kezelési projektek által kiszolgált személyek számának növekedése, létrehozott kutatói álláshelyek, valamint fejlettebb oktatási infrastruktúrát használó tanulók száma.

(18)  A mutatókat úgy választottuk meg, hogy azok minél jobban lefedjék az egyes főigazgatóságok legfőbb célkitűzéseit.

(19)  A további két mutató a következő volt: egy, a lisszaboni célok teljesítésének vizsgálatára szolgáló mutató a régiókban, az Eurostat adatai alapján – ezt a mutatót jelentősen átalakították az év során; valamint egy, az uniós szinten közösen létrehozott és működtetett kutatási infrastruktúrák számának mérésére szolgáló mutató – ez a mutató olyan infrastruktúrára vonatkozó adatokat is tartalmazott, amelyeket még nem építettek meg.

(20)  Ez a probléma nem merült fel a vidékfejlesztésre vonatkozó mutatókat illetően, mivel ezen a területen az 1974/2006/EK bizottsági rendelet 62. cikke (HL L 368., 2006.12.23., 15. o.) meghatározta a közös mutatók rendszerét.

(21)  A fajlagos mértékek ellenőrzése, gépelési hibák kiszűrése, valamint a programra vagy intézkedésre vonatkozó adatok összehasonlítása a jelentésben közölt egyéb információkkal.

(22)  A különjelentések megtalálhatók a Számvevőszék honlapján, a következő címen: http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports

(23)  12/2010. sz. különjelentés 69. bekezdése; 13/2010. sz. különjelentés 68. bekezdése; 5/2010. sz. különjelentés 26. bekezdése; 11/2010. sz. különjelentés 56. és 96. bekezdése; 3/2010. sz. különjelentés 87. bekezdése; 4/2010. sz. különjelentés 48., 50., 61. és 62. bekezdése.

(24)  8/2010. sz. különjelentés 63. bekezdése; 9/2010. sz. különjelentés 72. bekezdése; 13/2010. sz. különjelentés 70. bekezdése; 5/2010. sz. különjelentés 48. bekezdése.

(25)  10/2010. sz. különjelentés 34. bekezdése; 3/2010. sz. különjelentés 60. bekezdése; 6/2010. sz. különjelentés 94. és 96. bekezdése.

(26)  12/2010. sz. különjelentés 66. bekezdése; 7/2010. sz. különjelentés 90. bekezdése; 9/2010. sz. különjelentés 53. bekezdése.

(27)  8/2010. sz. különjelentés 46. bekezdése; 9/2010. sz. különjelentés 51. bekezdése; 5/2010. sz. különjelentés 71. bekezdése.

(28)  12/2010. sz. különjelentés 62. bekezdése; 5/2010. sz. különjelentés 31. bekezdése; 10/2010. sz. különjelentés 79. bekezdése; 10/2010. sz. különjelentés 40. bekezdése.

(29)  4/2010. sz. különjelentés 41. bekezdése; 5/2010. sz. különjelentés 100. bekezdése.

(30)  A költségvetési rendelet 60. cikke (7) bekezdésének második albekezdése.

(31)  „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című közlemény (COM (2010) 110 végleges, 2010. március 31., 13. o.) és „Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politikáról” című közlemény (COM (2010) 553 végleges, 2010. október 6., 7. o.).

---

MELLÉKLET

Pénzügyi információ az általános költségvetésről

TARTALOM

ÁLTALÁNOS TÁJÉKOZTATÓ A KÖLTSÉGVETÉSRŐL

| 1. | A költségvetés összetevői |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jogszabályi háttér |
| --- | --- |

2.

| 3. | A Szerződésekben és a költségvetési rendeletben rögzített költségvetési elvek |
| --- | --- |

3.

| 4. | A költségvetés tartalma és szerkezete |
| --- | --- |

4.

| 5. | A költségvetés finanszírozása (költségvetési bevételek) |
| --- | --- |

5.

| 6. | A költségvetési előirányzatok típusai |
| --- | --- |

6.

| 7. | A költségvetés végrehajtása |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | A végrehajtási felelősség |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | A bevételek végrehajtása |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | A kiadások végrehajtása |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | A költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásai és a pénzügyi év mérlegének megállapítása |
| --- | --- |

7.4.

| 8. | A beszámoló bemutatása |
| --- | --- |

8.

| 9. | Külső ellenőrzés |
| --- | --- |

9.

| 10. | Zárszámadás és a zárszámadást elfogadó hatóság észrevételeinek hasznosulása |
| --- | --- |

10.

MAGYARÁZÓ JEGYZETEK

A pénzügyi adatok forrásai

Pénzegység

Rövidítések és jelölések

A 2010-ES ÉV KÖLTSÉGVETÉSÉHEZ ÉS ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓJÁHOZ KAPCSOLÓDÓ DIAGRAMOK

ÁLTALÁNOS TÁJÉKOZTATÓ A KÖLTSÉGVETÉSRŐL

1.   A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA

A költségvetés az Európai Uniónak a Tanács és az Európai Parlament által jóváhagyott bevételeit és kiadásait tartalmazza. Részét képezi továbbá a közös kül- és biztonságpolitika, illetve ezen szakpolitikákkal kapcsolatban minden olyan egyéb kiadás, amelyről a Tanács úgy véli, hogy a megvalósítás érdekében azokat a költségvetésnek kell viselnie.

2.   JOGSZABÁLYI HÁTTÉR

A költségvetést a Szerződés pénzügyi rendelkezései (az EUMSZ 310–325 cikkei és az Euratom-Szerződés 106a. cikke) (1), valamint a költségvetési rendeletek (2) szabályozzák.

3.   A SZERZŐDÉSEKBEN ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELETBEN RÖGZÍTETT KÖLTSÉGVETÉSI ELVEK

Az Európai Unió valamennyi bevételi és kiadási tételét egyetlen költségvetésbe kell foglalni (egységesség és teljesség elve). A költségvetést egyszerre csak egy pénzügyi évre hagyják jóvá (évenkéntiség elve). A költségvetési bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük (egyensúly elve). A beszámolót euróban kell összeállítani, végrehajtani és bemutatni (elszámolási egység elve). A bevételeket különbségtétel nélkül kell felhasználni valamennyi kiadás fedezésére, és a kiadásokhoz hasonlóan teljes egészükben szerepelniük kell a költségvetésben, majd a pénzügyi kimutatásokban, egymással szembeni kiigazítás nélkül (globális fedezet elve). Az előirányzatokat címekre és alcímekre kell felbontani; az alcímeket pedig jogcímcsoportokra és jogcímekre (egyediség elve). A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás, vagyis a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveinek megfelelően kell felhasználni (hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve). A költségvetést kidolgozni és megvalósítani, illetve arról beszámolni az átláthatóság elvének szem előtt tartásával kell (átláthatóság elve). Ezektől az általános elvektől kivételes esetben lehet eltérni.

4.   A KÖLTSÉGVETÉS TARTALMA ÉS SZERKEZETE

A költségvetés a „Bevételek és kiadások összesített kimutatásából”, valamint intézményi lebontásban egy-egy, a „Bevételek és kiadások kimutatásai”-ra osztott szakaszból áll. A kilenc szakasz a következő: (I) Parlament; (II) Tanács; (III) Bizottság, (IV) Bíróság; (V) Számvevőszék; (VI) Gazdasági és Szociális Bizottság; (VII) Régiók Bizottsága; (VIII) európai ombudsman és (IX) európai adatvédelmi biztos.

Az egyes szakaszokon belül a bevételeket és a kiadásokat költségvetési címsoronként (címenként, alcímenként, jogcímcsoportonként, és amennyiben alkalmazandó, jogcímenként) osztályozzák, típusuknak vagy felhasználási rendeltetésüknek megfelelően.

5.   A KÖLTSÉGVETÉS FINANSZÍROZÁSA (KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK)

A költségvetést elsősorban az Európai Unió saját forrásaiból finanszírozzák: GNI-alapú saját források; a hozzáadottérték-adóból származó saját források; vámok; mezőgazdasági vámok, valamint cukor- és izoglükózilletékek (3).

A saját források mellett léteznek egyéb bevételek is (lásd az
  I. diagramot
  ).

6.   A KÖLTSÉGVETÉSI ELŐIRÁNYZATOK TÍPUSAI

A tervezett kiadások fedezésére a következő költségvetési előirányzatokat különböztetik meg a költségvetésben:

| a) | a differenciált előirányzatokat (DE) egyes költségvetési területeken többéves tevékenységek finanszírozására fordítják. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási előirányzatokból (KÖE) és kifizetési előirányzatokból (KIE) állnak:






  — | a kötelezettségvállalási előirányzatok révén lehet az adott pénzügyi év során olyan műveletekre jogi kötelezettséget vállalni, amelyek megvalósulása több pénzügyi éven át tart, |
| --- | --- | --- |

a)

a differenciált előirányzatokat (DE) egyes költségvetési területeken többéves tevékenységek finanszírozására fordítják. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási előirányzatokból (KÖE) és kifizetési előirányzatokból (KIE) állnak:

—

a kötelezettségvállalási előirányzatok révén lehet az adott pénzügyi év során olyan műveletekre jogi kötelezettséget vállalni, amelyek megvalósulása több pénzügyi éven át tart,

| — | a kifizetési előirányzatok révén lehet fedezni azokat a kiadásokat, amelyekre az adott és korábbi pénzügyi években vállaltak kötelezettséget. |
| --- | --- |

—

a kifizetési előirányzatok révén lehet fedezni azokat a kiadásokat, amelyekre az adott és korábbi pénzügyi években vállaltak kötelezettséget.

| b) | a nem differenciált előirányzatok (NDE) révén lehet biztosítani az adott pénzügyi évben az éves tevékenységekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket. |
| --- | --- |

b)

a nem differenciált előirányzatok (NDE) révén lehet biztosítani az adott pénzügyi évben az éves tevékenységekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket.

Ezért fontos minden egyes pénzügyi évben két főösszeget megállapítani:

| a) | az előirányzott kötelezettségvállalások főösszege (EKÖ) (4) = nem differenciált előirányzatok (NDE) + kötelezettségvállalási előirányzatok (KÖE) (4); |
| --- | --- |

a)

az előirányzott kötelezettségvállalások főösszege (EKÖ) (4) = nem differenciált előirányzatok (NDE) + kötelezettségvállalási előirányzatok (KÖE) (4);

| b) | az előirányzott kifizetések főösszege (EKI) (4) = nem differenciált előirányzatok (NDE) + kifizetési előirányzatok (KIE) (4). |
| --- | --- |

b)

az előirányzott kifizetések főösszege (EKI) (4) = nem differenciált előirányzatok (NDE) + kifizetési előirányzatok (KIE) (4).

A költségvetési bevételek az előirányzott kifizetések fedezésére szolgálnak. A kötelezettségvállalási előirányzatokat a bevételeknek tehát nem kell fedezniük.

A következő leegyszerűsített ábra (szemléltető összegekkel) érzékelteti az ismertetett előirányzat-típusok kihatását az egyes költségvetési évekre.

Image

7.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

7.1.   A végrehajtási felelősség

A Bizottság a költségvetési rendeletnek megfelelően, saját felelősségére és az előirányzatok keretein belül hajtja végre a költségvetést; a többi intézményre a rájuk vonatkozó költségvetési szakaszok végrehajtására vonatkozóan ruházza át a szükséges hatáskört (5). A költségvetési rendelet rögzíti a végrehajtási eljárásokat, és különösképpen az intézmények engedélyezésre jogosult tisztviselőinek, számvitelért felelős tisztviselőinek, előlegelszámoló tisztviselőinek és belső ellenőreinek felelősségi körét. A két legnagyobb kiadási területen (az EMGA és a Kohéziós Alap területén) az Európai Unió pénzeszközeinek kezelése a tagállamokkal megosztottan történik.

7.2.   A bevételek végrehajtása

A költségvetésbe betervezik a várható bevételeket, amelyek aztán költségvetés-módosításokkal megváltoztathatóak.

A bevételek költségvetési végrehajtása magában foglalja a jogosultságok megállapítását és az Európai Uniót megillető bevételek beszedését (saját források és egyéb bevételek). A bevételek végrehajtását bizonyos külön rendelkezések (6) szabályozzák. Az adott pénzügyi év tényleges bevételeinek főösszege egyenlő az adott pénzügyi évre megállapított jogosultságok ellenében beszedett összegek, valamint a korábbi pénzügyi évekre vonatkozó, még behajtandó jogosultságok ellenében beszedett összegek főösszegével.

7.3.   A kiadások végrehajtása

A költségvetésbe betervezik a várható kiadásokat.

A kiadások költségvetési végrehajtása, vagyis az előirányzatok alakulása és felhasználása a következőképpen foglalható össze:

| a) | előirányzott kötelezettségvállalások:
  i.   az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NDE és KÖE) + költségvetés-módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről áthozott előirányzott kötelezettségvállalások + újból rendelkezésre álló, az előző pénzügyi évekről felszabadított kötelezettségvállalási előirányzatok;
  ii.   az előirányzatok felhasználása: a végleges előirányzott kötelezettségvállalásokból az adott pénzügyi évben a vállalt kötelezettségvállalások használhatóak fel (felhasznált előirányzott kötelezettségvállalások = vállalt kötelezettségvállalások összege);
  iii.   előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre;
  iv.   előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül; |
| --- | --- |

a)

előirányzott kötelezettségvállalások:

i.   az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NDE és KÖE) + költségvetés-módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről áthozott előirányzott kötelezettségvállalások + újból rendelkezésre álló, az előző pénzügyi évekről felszabadított kötelezettségvállalási előirányzatok;

ii.   az előirányzatok felhasználása: a végleges előirányzott kötelezettségvállalásokból az adott pénzügyi évben a vállalt kötelezettségvállalások használhatóak fel (felhasznált előirányzott kötelezettségvállalások = vállalt kötelezettségvállalások összege);

iii.   előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre;

iv.   előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül;

| b) | előirányzott kifizetések:
  i.   az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NDE és KIE) + költségvetési módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről automatikusan vagy nem automatikusan áthozott előirányzatok;
  ii.   a pénzügyi év előirányzatainak felhasználása: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései az adott pénzügyi évben kifizetésekként használhatóak fel. Az előirányzott kifizetések nem foglalják magukba az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatokat (felhasznált előirányzott kifizetések = a pénzügyi év előirányzataiból folyósított kifizetések összege);
  iii.   előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre;
  iv.   előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül;
  v.   a pénzügyi év során folyósított összes kifizetés: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + az előző pénzügyi évről áthozott előirányzott kifizetések ellenében folyósított kifizetések;
  vi.   az adott pénzügyi évre terhelt tényleges kiadások: a költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásaiban szerepeltetett kiadások (lásd a 7.4. bekezdést) = az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + a következő pénzügyi évre átvitt előirányzott kifizetések. |
| --- | --- |

b)

előirányzott kifizetések:

i.   az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NDE és KIE) + költségvetési módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről automatikusan vagy nem automatikusan áthozott előirányzatok;

ii.   a pénzügyi év előirányzatainak felhasználása: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései az adott pénzügyi évben kifizetésekként használhatóak fel. Az előirányzott kifizetések nem foglalják magukba az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatokat (felhasznált előirányzott kifizetések = a pénzügyi év előirányzataiból folyósított kifizetések összege);

iii.   előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre;

iv.   előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül;

v.   a pénzügyi év során folyósított összes kifizetés: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + az előző pénzügyi évről áthozott előirányzott kifizetések ellenében folyósított kifizetések;

vi.   az adott pénzügyi évre terhelt tényleges kiadások: a költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásaiban szerepeltetett kiadások (lásd a 7.4. bekezdést) = az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + a következő pénzügyi évre átvitt előirányzott kifizetések.

7.4.   A költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásai és a pénzügyi év mérlegének megállapítása

Minden egyes pénzügyi év zárásakor összeállítják a költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásait. Ezek határozzák meg az év zárómérlegét, amelyet a következő év nyitómérlegeként költségvetési módosítással visznek át.

8.   A BESZÁMOLÓ BEMUTATÁSA

Az adott pénzügyi évre vonatkozó beszámolót a Parlament, a Tanács és a Számvevőszék kapja meg; a beszámoló tartalmazza a pénzügyi kimutatásokat, a költségvetés végrehajtására vonatkozó kimutatásokat, valamint a költségvetési és pénzgazdálkodási jelentést. Az ideiglenes beszámolót legkésőbb a következő év március 31-ig kell benyújtani; a végleges beszámoló határideje ugyanezen év július 31-e.

9.   KÜLSŐ ELLENŐRZÉS

1977 óta a költségvetés külső ellenőrzését az Európai Unió Számvevőszéke végzi (7). A Számvevőszék a költségvetés valamennyi bevételének és kiadásának elszámolását ellenőrzi. A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az elszámolások megbízhatóságáról, valamint az alapjukul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Számvevőszék azt is vizsgálja, hogy a bevételek beérkezése és a kiadások kifizetése jogszerű és szabályos módon történt-e, illetve a pénzgazdálkodás hatékony és eredményes volt-e. Az egyrészt nyilvántartásokon alapuló, másrészt szükség szerint a helyszínen, vagyis az Unió intézményeiben, a tagállamokban és harmadik államokban végzett ellenőrzéseket az érintett pénzügyi év zárása előtt is el lehet végezni. A Számvevőszék minden pénzügyi évről éves jelentést készít, továbbá külön témákról bármely időpontban észrevételeket tehet, valamint bármely uniós intézmény felkérésére véleményt adhat.

10.   ZÁRSZÁMADÁS ÉS A ZÁRSZÁMADÁST ELFOGADÓ HATÓSÁG ÉSZREVÉTELEINEK HASZNOSULÁSA

1977 óta a következő rendelkezések érvényesek (8): a Tanács javaslata alapján eljáró Parlament az érintett pénzügyi évet követő második év április 30-ig elfogadja a költségvetés Bizottság által történt teljesítéséről szóló zárszámadást (felmentvényt ad). Ennek során a Tanács, majd a Parlament ellenőrzi a Bizottság által benyújtott beszámolókat, valamint a Számvevőszék éves jelentését és külön jelentéseit. Az intézményeknek a későbbiekben lépéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a zárszámadást elfogadó (mentesítő) határozatban foglalt észrevételeket átültessék a gyakorlatba, és az észrevételek ilyetén hasznosulásáról beszámolással tartoznak.

MAGYARÁZÓ JEGYZETEK

A PÉNZÜGYI ADATOK FORRÁSAI

A jelen mellékletben szereplő pénzügyi adatokat az Európai Unió éves beszámolójából és a Bizottság által rendelkezésre bocsátott egyéb pénzügyi nyilvántartásokból kivonatoltuk. A földrajzi besorolás megegyezik a Bizottság könyvelési rendszerében (ABAC) alkalmazott országkódokkal. Ahogy arra a Bizottság is felhívja a figyelmet, az egyes tagállamok szerint megadott számadatok - mind a bevételek, mind pedig a kiadások tekintetében - olyan számtani műveletek eredményei, amelyek nem adhatnak teljes képet az egyes tagállamoknak az Uniótól kapott juttatásairól. Ezért ezeket a számadatokat körültekintően kell értelmezni.

PÉNZEGYSÉG

Valamennyi pénzügyi adat millió euróban szerepel. A főösszegek a tényleges, kerekítetlen számadatok összeadásából, majd az eredmény kerekítéséből adódnak, ezért nem feltétlenül egyeznek meg a kerekített számadatok összegével.

RÖVIDÍTÉSEK ÉS JELÖLÉSEK

| ÁBRA | Más ábrán belül hivatkozott ábra (pl. III. ábra) |
| --- | --- |
| AT | Ausztria |
| BE | Belgium |
| BG | Bulgária |
| C | Költségvetési cím |
| CY | Ciprus |
| CZ | Cseh Köztársaság |
| DE | Németország |
| DE | Differenciált előirányzatok |
| DK | Dánia |
| EAEK vagy Euratom | Európai Atomenergia Közösség |
| EE | Észtország |
| EFTA | Európai Szabadkereskedelmi Társulás |
| EGK | Európai Gazdasági Közösség |
| EK | Európai Közösség(ek) |
| EKI | Előirányzott kifizetések |
| EKÖ | Előirányzott kötelezettségvállalások |
| EL | Görögország |
| ES | Spanyolország |
| EU | Európai Unió |
| EU-27 | Az Európai Unió 27 tagállamára vonatkozó főösszeg |
| EUMSZ | Szerződés az Európai Unió működéséről |
| FI | Finnország |
| FR | Franciaország |
| GNI | Bruttó nemzeti jövedelem |
| HÉA | Hozzáadottérték-adó |
| HL | Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
| HU | Magyarország |
| IE | Írország |
| IT | Olaszország |
| KIE | Kifizetési előirányzatok |
| KÖE | Kötelezettségvállalási előirányzatok |
| KR | 2002. június 25-i költségvetési rendelet |
| LT | Litvánia |
| LU | Luxemburg |
| LV | Lettország |
| MT | Málta |
| NDE | Nem differenciált előirányzatok |
| NL | Hollandia |
| PL | Lengyelország |
| PT | Portugália |
| RO | Románia |
| SE | Svédország |
| SI | Szlovénia |
| SK | Szlovákia |
| SZ | Költségvetési szakasz |
| UK | Egyesült Királyság |
| 0,0 | Nulla és 0,05 közötti adat |
| — | Nincs adat |

ÁBRA

Más ábrán belül hivatkozott ábra (pl. III. ábra)

AT

Ausztria

BE

Belgium

BG

Bulgária

C

Költségvetési cím

CY

Ciprus

CZ

Cseh Köztársaság

DE

Németország

DE

Differenciált előirányzatok

DK

Dánia

EAEK vagy Euratom

Európai Atomenergia Közösség

EE

Észtország

EFTA

Európai Szabadkereskedelmi Társulás

EGK

Európai Gazdasági Közösség

EK

Európai Közösség(ek)

EKI

Előirányzott kifizetések

EKÖ

Előirányzott kötelezettségvállalások

EL

Görögország

ES

Spanyolország

EU

Európai Unió

EU-27

Az Európai Unió 27 tagállamára vonatkozó főösszeg

EUMSZ

Szerződés az Európai Unió működéséről

FI

Finnország

FR

Franciaország

GNI

Bruttó nemzeti jövedelem

HÉA

Hozzáadottérték-adó

HL

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

HU

Magyarország

IE

Írország

IT

Olaszország

KIE

Kifizetési előirányzatok

KÖE

Kötelezettségvállalási előirányzatok

KR

2002. június 25-i költségvetési rendelet

LT

Litvánia

LU

Luxemburg

LV

Lettország

MT

Málta

NDE

Nem differenciált előirányzatok

NL

Hollandia

PL

Lengyelország

PT

Portugália

RO

Románia

SE

Svédország

SI

Szlovénia

SK

Szlovákia

SZ

Költségvetési szakasz

UK

Egyesült Királyság

0,0

Nulla és 0,05 közötti adat

—

Nincs adat

A 2010-ES ÉV KÖLTSÉGVETÉSÉHEZ ÉS ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓJÁHOZ KAPCSOLÓDÓ DIAGRAMOK

| I. DIAGRAM | 2010-es költségvetés – Várható bevételek és végleges előirányzott kifizetések |
| --- | --- |
| II. DIAGRAM | 2010-es költségvetés – Előirányzott kötelezettségvállalások |
| III. DIAGRAM | 2010-ben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások és felhasználásuk |
| IV. DIAGRAM | 2010-ben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések és felhasználásuk |
| V. DIAGRAM | Saját források 2010-ben – tagállamok szerint |
| VI. DIAGRAM | Kifizetések 2010-ben, minden egyes tagállamban |
| VII. DIAGRAM | Összevont mérleg |
| VIII. DIAGRAM | Összevont eredménykimutatás |

I. DIAGRAM

2010-es költségvetés – Várható bevételek és végleges előirányzott kifizetések

II. DIAGRAM

2010-es költségvetés – Előirányzott kötelezettségvállalások

III. DIAGRAM

2010-ben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások és felhasználásuk

IV. DIAGRAM

2010-ben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések és felhasználásuk

V. DIAGRAM

Saját források 2010-ben – tagállamok szerint

VI. DIAGRAM

Kifizetések 2010-ben, minden egyes tagállamban

VII. DIAGRAM

Összevont mérleg

VIII. DIAGRAM

Összevont eredménykimutatás

Image

Image

III. diagram

2010-ben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások és felhasználásuk

| (millió EUR és %) |
| --- |
| Szakaszok (Sz.) és címek (C.) a 2010-es költségvetési nómenklatúra és a pénzügyi terv fejezetei alapján | Végleges előirányzatok | Az előirányzatok felhasználása |
| Összeg (9) | Kötelezettségvállalásba vett | Felhasználási arány
  (%) | Átvitel 2011-re | Arány
  (%) | Törölt | Arány
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Költségvetési nomenklatúra |
| I | Parlament (I. Sz.) |

(millió EUR és %)

Szakaszok (Sz.) és címek (C.) a 2010-es költségvetési nómenklatúra és a pénzügyi terv fejezetei alapján

Végleges előirányzatok

Az előirányzatok felhasználása

Összeg (9)

Kötelezettségvállalásba vett

Felhasználási arány

(%)

Átvitel 2011-re

Arány

(%)

Törölt

Arány

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Költségvetési nomenklatúra

I

Parlament (I. Sz.)

1 752,4

1 585,8

90,5

110,6

6,3

55,9

3,2

| II | Tanács (II. Sz) |
| --- | --- |

II

Tanács (II. Sz)

703,3

633,5

90,1

29,1

4,1

40,7

5,8

| III | Bizottság (III. Sz) |
| --- | --- |

III

Bizottság (III. Sz)

144 100,2

139 832,5

97,0

3 645,3

2,5

622,4

0,4

| III.1 | Gazdasági és pénzügyek (01. C.) |
| --- | --- |

III.1

Gazdasági és pénzügyek (01. C.)

455,0

450,8

99,1

1,5

0,3

2,7

0,6

| III.2 | Vállalkozáspolitika (02. C.) |
| --- | --- |

III.2

Vállalkozáspolitika (02. C.)

907,0

844,7

93,1

51,5

5,7

10,7

1,2

| III.3 | Versenypolitika (03. C.) |
| --- | --- |

III.3

Versenypolitika (03. C.)

95,3

92,3

96,9

2,1

2,2

0,9

1,0

| III.4 | Foglalkoztatási és szociális ügyek (04. C.) |
| --- | --- |

III.4

Foglalkoztatási és szociális ügyek (04. C.)

11 414,0

11 378,1

99,7

25,9

0,2

10,0

0,1

| III.5 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (05. C.) |
| --- | --- |

III.5

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (05. C.)

60 878,5

58 880,4

96,7

1 967,2

3,2

30,8

0,1

| III.6 | Energiaügy és közlekedés (06. C.) |
| --- | --- |

III.6

Energiaügy és közlekedés (06. C.)

5 089,4

4 863,9

95,6

215,3

4,2

10,1

0,2

| III.7 | Környezetvédelem (07. C.) |
| --- | --- |

III.7

Környezetvédelem (07. C.)

494,3

458,7

92,8

12,9

2,6

22,8

4,6

| III.8 | Kutatás (08. C.) |
| --- | --- |

III.8

Kutatás (08. C.)

5 911,7

5 544,6

93,8

366,0

6,2

1,1

0,0

| III.9 | Információs társadalom és média (09.C.) |
| --- | --- |

III.9

Információs társadalom és média (09.C.)

1 816,9

1 692,0

93,1

121,0

6,7

4,0

0,2

| III.10 | Közvetlen kutatás (10. C.) |
| --- | --- |

III.10

Közvetlen kutatás (10. C.)

847,2

461,7

54,5

385,2

45,5

0,4

0,0

| III.11 | Tengeri ügyek és halászat (11. C.) |
| --- | --- |

III.11

Tengeri ügyek és halászat (11. C.)

1 005,2

977,1

97,2

3,2

0,3

25,0

2,5

| III.12 | Belső piac (12. C.) |
| --- | --- |

III.12

Belső piac (12. C.)

77,6

76,2

98,2

1,3

1,6

0,1

0,1

| III.13 | Regionális politika (13. C.) |
| --- | --- |

III.13

Regionális politika (13. C.)

39 020,1

38 980,7

99,9

23,4

0,1

16,0

0,0

| III.14 | Adóügyek és vámunió (14. C.) |
| --- | --- |

III.14

Adóügyek és vámunió (14. C.)

139,0

132,8

95,5

1,6

1,1

4,6

3,3

| III.15 | Oktatás és kultúra (15. C.) |
| --- | --- |

III.15

Oktatás és kultúra (15. C.)

1 816,7

1 641,0

90,3

173,0

9,5

2,7

0,2

| III.16 | Tájékoztatás (16.C.) |
| --- | --- |

III.16

Tájékoztatás (16.C.)

222,8

217,3

97,5

1,8

0,8

3,7

1,7

| III.17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem (17. C.) |
| --- | --- |

III.17

Egészségügy és fogyasztóvédelem (17. C.)

703,5

676,0

96,1

8,7

1,2

18,7

2,7

| III.18 | Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése (18. C.) |
| --- | --- |

III.18

Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése (18. C.)

1 128,1

1 070,0

94,8

53,1

4,7

5,0

0,4

| III.19 | Külkapcsolatok (19. C.) |
| --- | --- |

III.19

Külkapcsolatok (19. C.)

4 449,7

4 358,8

98,0

85,8

1,9

5,0

0,1

| III.20 | Kereskedelem (20. C.) |
| --- | --- |

III.20

Kereskedelem (20. C.)

80,5

78,2

97,1

1,3

1,6

1,1

1,4

| III.21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok (21. C.) |
| --- | --- |

III.21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok (21. C.)

1 737,1

1 686,2

97,1

49,1

2,8

1,8

0,1

| III.22 | Bővítés (22. C.) |
| --- | --- |

III.22

Bővítés (22. C.)

1 035,2

1 023,4

98,9

10,1

1,0

1,6

0,2

| III.23 | Humanitárius segély (23. C.) |
| --- | --- |

III.23

Humanitárius segély (23. C.)

1 069,7

1 058,0

98,9

2,1

0,2

9,6

0,9

| III.24 | A csalás elleni küzdelem (24. C.) |
| --- | --- |

III.24

A csalás elleni küzdelem (24. C.)

77,7

76,7

98,8

0,0

0,0

0,9

1,2

| III.25 | A bizottsági szakpolitikák összehangolása és jogi tanácsadás (25. C.) |
| --- | --- |

III.25

A bizottsági szakpolitikák összehangolása és jogi tanácsadás (25. C.)

198,6

192,9

97,1

4,4

2,2

1,4

0,7

| III.26 | Bizottsági adminisztráció (26. C.) |
| --- | --- |

III.26

Bizottsági adminisztráció (26. C.)

1 111,3

1 070,4

96,3

38,2

3,4

2,6

0,2

| III.27 | Költségvetés (27. C.) |
| --- | --- |

III.27

Költségvetés (27. C.)

67,0

63,5

94,7

2,7

4,0

0,9

1,3

| III.28 | Ellenőrzés (28. C.) |
| --- | --- |

III.28

Ellenőrzés (28. C.)

11,6

11,2

96,3

0,3

2,6

0,1

1,2

| III.29 | Statisztika (29. C.) |
| --- | --- |

III.29

Statisztika (29. C.)

152,9

138,7

90,7

7,8

5,1

6,4

4,2

| III.30 | Nyugdíjak és járulékos költségek (30. C.) |
| --- | --- |

III.30

Nyugdíjak és járulékos költségek (30. C.)

1 209,6

1 205,2

99,6

0,0

0,0

4,5

0,4

| III.31 | Nyelvi szolgálatok (31. C.) |
| --- | --- |

III.31

Nyelvi szolgálatok (31. C.)

461,7

431,2

93,4

28,8

6,2

1,7

0,4

| III.40 | Tartalékok (40. C.) |
| --- | --- |

III.40

Tartalékok (40. C.)

415,3

—

—

—

—

415,3

100,0

| IV | Bíróság (IV. Sz.) |
| --- | --- |

IV

Bíróság (IV. Sz.)

331,5

324,5

97,9

1,5

0,4

5,5

1,7

| V | Számvevőszék (V. Sz.) |
| --- | --- |

V

Számvevőszék (V. Sz.)

148,6

138,2

93,0

0,4

0,3

10,0

6,7

| VI | Gazdasági és Szociális Bizottság (VI. Sz.) |
| --- | --- |

VI

Gazdasági és Szociális Bizottság (VI. Sz.)

127,2

124,7

98,0

0,2

0,1

2,4

1,9

| VII | Régiók Bizottsága (VII. Sz.) |
| --- | --- |

VII

Régiók Bizottsága (VII. Sz.)

90,8

90,3

99,4

0,0

0,0

0,5

0,6

| VIII | Európai ombudsman (S. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Európai ombudsman (S. VIII)

9,3

8,4

89,7

—

—

1,0

10,3

| IX | Európai adatvédelmi biztos (S. IX) |
| --- | --- |

IX

Európai adatvédelmi biztos (S. IX)

7,1

5,9

82,7

—

—

1,2

17,3

Előirányzott kötelezettségvállalások összesen

147 270,4

142 743,8

96,9

3 787,0

2,6

739,6

0,5

Pénzügyi keret

| 1 | Fenntartható növekedés |
| --- | --- |

1

Fenntartható növekedés

66 243,2

64 453,3

97,3

1 311,9

2,0

478,0

0,7

| 2 | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

62 311,6

60 250,8

96,7

1 969,9

3,2

91,0

0,1

| 3 | Állampolgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3

Állampolgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 905,8

1 795,2

94,2

97,5

5,1

13,1

0,7

| 4 | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4

Az EU mint globális szereplő

8 417,9

8 247,2

98,0

154,2

1,8

16,5

0,2

| 5 | Igazgatás |
| --- | --- |

5

Igazgatás

8 391,9

7 997,3

95,3

253,7

3,0

141,0

1,7

| 6 | Kompenzáció |
| --- | --- |

6

Kompenzáció

—

—

—

—

—

—

—

Előirányzott kötelezettségvállalások összesen

147 270,4

142 743,8

96,9

3 787,0

2,6

739,6

0,5

Előirányzott kifizetések összesen

130 527,0

122 230,7

93,6

5 557,4

4,3

2 739,0

2,1

IV. diagram

2010-ben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések és felhasználásuk

| (millió EUR és %) |
| --- |
| Szakaszok (Sz.) és címek (C.) a 2010-es költségvetési nómenklatúra és a pénzügyi terv fejezetei alapján | Végleges előirányzatok (10) | Az előirányzatok felhasználása |
| Tényleges kifizetések 2010-ben | Felhasználási arány
  (%) | Átvitel 2011-re | Arány
  (%) | Törölt | Arány
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Költségvetési nómenklatúra |
| I | Parlament (I. Sz.) |

(millió EUR és %)

Szakaszok (Sz.) és címek (C.) a 2010-es költségvetési nómenklatúra és a pénzügyi terv fejezetei alapján

Végleges előirányzatok (10)

Az előirányzatok felhasználása

Tényleges kifizetések 2010-ben

Felhasználási arány

(%)

Átvitel 2011-re

Arány

(%)

Törölt

Arány

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Költségvetési nómenklatúra

I

Parlament (I. Sz.)

1 938,1

1 506,6

77,7

350,9

18,1

80,7

4,2

| II | Tanács (II. Sz) |
| --- | --- |

II

Tanács (II. Sz)

748,4

620,3

82,9

80,5

10,8

47,5

6,3

| III | Bizottság (III. Sz) |
| --- | --- |

III

Bizottság (III. Sz)

127 031,1

119 373,9

94,0

5 073,0

4,0

2 584,2

2,0

| III.1 | Gazdasági és pénzügyek (01. C.) |
| --- | --- |

III.1

Gazdasági és pénzügyek (01. C.)

400,5

288,8

72,1

67,4

16,8

44,3

11,1

| III.2 | Vállalkozáspolitika (02. C.) |
| --- | --- |

III.2

Vállalkozáspolitika (02. C.)

770,9

658,0

85,4

98,7

12,8

14,2

1,8

| III.3 | Versenypolitika (03. C.) |
| --- | --- |

III.3

Versenypolitika (03. C.)

103,5

91,9

88,8

9,8

9,5

1,8

1,7

| III.4 | Foglalkoztatási és szociális ügyek (04. C.) |
| --- | --- |

III.4

Foglalkoztatási és szociális ügyek (04. C.)

8 543,3

7 481,1

87,6

43,4

0,5

1 018,9

11,9

| III.5 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (05. C.) |
| --- | --- |

III.5

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (05. C.)

58 421,2

55 611,3

95,2

2 324,8

4,0

485,1

0,8

| III.6 | Energiaügy és közlekedés (06. C.) |
| --- | --- |

III.6

Energiaügy és közlekedés (06. C.)

3 369,2

2 858,9

84,9

187,2

5,6

323,1

9,6

| III.7 | Környezetvédelem (07. C.) |
| --- | --- |

III.7

Környezetvédelem (07. C.)

438,0

358,2

81,8

23,8

5,4

56,0

12,8

| III.8 | Kutatás (08. C.) |
| --- | --- |

III.8

Kutatás (08. C.)

5 369,2

4 506,5

83,9

848,2

15,8

14,5

0,3

| III.9 | Információs társadalom és média (09.C.) |
| --- | --- |

III.9

Információs társadalom és média (09.C.)

1 986,3

1 786,3

89,9

196,9

9,9

3,1

0,2

| III.10 | Közvetlen kutatás (10. C.) |
| --- | --- |

III.10

Közvetlen kutatás (10. C.)

789,3

438,2

55,5

344,0

43,6

7,2

0,9

| III.11 | Tengeri ügyek és halászat (11. C.) |
| --- | --- |

III.11

Tengeri ügyek és halászat (11. C.)

827,4

655,6

79,2

39,2

4,7

132,6

16,0

| III.12 | Belső piac (12. C.) |
| --- | --- |

III.12

Belső piac (12. C.)

79,9

70,8

88,7

7,0

8,8

2,0

2,5

| III.13 | Regionális politika (13. C.) |
| --- | --- |

III.13

Regionális politika (13. C.)

30 709,4

30 622,6

99,7

79,1

0,3

7,7

0,0

| III.14 | Adóügyek és vámunió (14. C.) |
| --- | --- |

III.14

Adóügyek és vámunió (14. C.)

135,7

125,6

92,5

9,5

7,0

0,7

0,5

| III.15 | Oktatás és kultúra (15. C.) |
| --- | --- |

III.15

Oktatás és kultúra (15. C.)

1 782,8

1 571,7

88,2

205,3

11,5

5,9

0,3

| III.16 | Tájékoztatás (16.C.) |
| --- | --- |

III.16

Tájékoztatás (16.C.)

230,8

206,0

89,2

14,1

6,1

10,8

4,7

| III.17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem (17. C.) |
| --- | --- |

III.17

Egészségügy és fogyasztóvédelem (17. C.)

664,5

590,4

88,8

44,5

6,7

29,6

4,5

| III.18 | Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése (18. C.) |
| --- | --- |

III.18

Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése (18. C.)

839,8

744,9

88,7

71,2

8,5

23,7

2,8

| III.19 | Külkapcsolatok (19. C.) |
| --- | --- |

III.19

Külkapcsolatok (19. C.)

3 867,5

3 683,0

95,2

83,5

2,2

101,0

2,6

| III.20 | Kereskedelem (20. C.) |
| --- | --- |

III.20

Kereskedelem (20. C.)

90,4

76,9

85,1

6,3

7,0

7,2

7,9

| III.21 | Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok (21. C.) |
| --- | --- |

III.21

Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok (21. C.)

1 818,8

1 707,8

93,9

55,2

3,0

55,8

3,1

| III.22 | Bővítés (22. C.) |
| --- | --- |

III.22

Bővítés (22. C.)

1 152,5

1 130,2

98,1

16,0

1,4

6,3

0,5

| III.23 | Humanitárius segély (23. C.) |
| --- | --- |

III.23

Humanitárius segély (23. C.)

977,8

970,9

99,3

5,9

0,6

0,9

0,1

| III.24 | A csalás elleni küzdelem (24. C.) |
| --- | --- |

III.24

A csalás elleni küzdelem (24. C.)

82,3

72,7

88,3

7,0

8,5

2,6

3,1

| III.25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás (25. C.) |
| --- | --- |

III.25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás (25. C.)

214,5

188,7

87,9

22,3

10,4

3,6

1,7

| III.26 | A Bizottság működési kiadásai (T.26) |
| --- | --- |

III.26

A Bizottság működési kiadásai (T.26)

1 239,4

1 044,0

84,2

176,8

14,3

18,5

1,5

| III.27 | Költségvetés (27. C.) |
| --- | --- |

III.27

Költségvetés (27. C.)

77,2

64,7

83,8

11,2

14,5

1,3

1,7

| III.28 | Ellenőrzés (28. C.) |
| --- | --- |

III.28

Ellenőrzés (28. C.)

12,3

10,6

86,6

1,4

11,8

0,2

1,6

| III.29 | Statisztikák (29. C.) |
| --- | --- |

III.29

Statisztikák (29. C.)

148,0

125,8

85,0

16,6

11,2

5,6

3,8

| III.30 | Nyugdíjak és járulékos költségek (30. C.) |
| --- | --- |

III.30

Nyugdíjak és járulékos költségek (30. C.)

1 209,6

1 205,2

99,6

0,0

0,0

4,5

0,4

| III.31 | Nyelvi szolgálatok (31. C.) |
| --- | --- |

III.31

Nyelvi szolgálatok (31. C.)

486,1

426,5

87,7

56,6

11,6

2,9

0,6

| III.40 | Tartalékok (40.C.) |
| --- | --- |

III.40

Tartalékok (40.C.)

192,9

—

—

—

—

192,9

100,0

| IV | Bíróság (IV. Sz.) |
| --- | --- |

IV

Bíróság (IV. Sz.)

349,7

323,1

92,4

18,3

5,2

8,3

2,4

| V | Számvevőszék (V. Sz.) |
| --- | --- |

V

Számvevőszék (V. Sz.)

209,8

182,4

86,9

16,7

7,9

10,8

5,2

| VI | Gazdasági és Szociális Bizottság (VI. Sz.) |
| --- | --- |

VI

Gazdasági és Szociális Bizottság (VI. Sz.)

134,4

121,5

90,4

9,3

7,0

3,6

2,7

| VII | Régiók Bizottsága (VII. Sz.) |
| --- | --- |

VII

Régiók Bizottsága (VII. Sz.)

97,2

89,4

92,0

6,7

6,9

1,0

1,1

| VIII | Európai ombudsman (S. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Európai ombudsman (S. VIII)

10,1

8,5

84,3

0,5

5,2

1,1

10,5

| IX | Európai adatvédelmi biztos (S. IX) |
| --- | --- |

IX

Európai adatvédelmi biztos (S. IX)

8,2

5,0

61,1

1,4

16,8

1,8

22,1

Előirányzott kifizetések összesen

130 527,0

122 230,7

93,6

5 557,4

4,3

2 739,0

2,1

Pénzügyi keret

| 1 | Fenntartható növekedés |
| --- | --- |

1

Fenntartható növekedés

52 103,0

48 828,0

93,7

1 905,3

3,7

1 369,7

2,6

| 2 | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

59 630,4

56 647,3

95,0

2 381,9

4,0

601,2

1,0

| 3 | Állampolgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3

Állampolgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 616,6

1 373,0

84,9

199,3

12,3

44,4

2,7

| 4 | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4

Az EU mint globális szereplő

8 101,2

7 486,5

92,4

114,1

1,4

500,6

6,2

| 5 | Igazgatás |
| --- | --- |

5

Igazgatás

9 075,8

7 895,8

87,0

956,8

10,5

223,1

2,5

| 6 | Kompenzáció |
| --- | --- |

6

Kompenzáció

—

—

—

—

—

—

—

Előirányzott kifizetések összesen

130 527,0

122 230,7

93,6

5 557,4

4,3

2 739,0

2,1

V. diagram

Saját források 2010-ben, tagállamonként

| (millió EUR és %) |
| --- |
| A bevételek kimutatása |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (11) | EU-27 (13) |
| — | Hagyományos saját források |

(millió EUR és %)

A bevételek kimutatása

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (11)

EU-27 (13)

—

Hagyományos saját források

1 489,6

42,4

189,4

306,8

3 064,5

17,2

185,6

215,4

1 158,1

1 407,3

1 668,0

26,4

16,8

39,1

12,7

92,6

9,8

1 749,2

166,6

317,8

134,2

100,9

66,6

107,3

127,0

434,3

2 513,5

15 659,3

| — | Hozzáadottértékadó-alapú források |
| --- | --- |

—

Hozzáadottértékadó-alapú források

439,2

46,0

180,9

256,9

1 586,9

19,7

193,8

293,6

760,4

2 380,6

1 558,9

24,9

13,7

31,6

39,3

119,4

8,1

202,3

287,1

518,3

281,7

124,1

50,1

53,4

226,7

149,5

2 629,0

12 475,9

| — | GNI-alapú források |
| --- | --- |

—

GNI-alapú források

2 662,4

247,2

1 051,4

1 705,7

18 703,8

98,9

950,1

1 616,9

7 611,3

14 762,0

11 386,6

124,3

133,9

186,4

196,6

702,2

40,4

4 219,2

2 131,7

2 630,9

1 344,0

859,6

250,9

450,1

1 256,0

2 771,6

12 963,4

91 057,7

| — | Korrekció az Egyesült Királyságnak |
| --- | --- |

—

Korrekció az Egyesült Királyságnak

168,4

14,7

66,8

95,2

249,6

5,6

56,1

168,5

496,2

897,6

615,7

7,7

9,5

10,2

10,7

34,6

2,6

54,9

22,7

167,0

77,2

50,6

16,6

32,3

80,6

36,2

–3 562,7

– 114,8

| — | Csökkentés Hollandia és Svédország számára (12) |
| --- | --- |

—

Csökkentés Hollandia és Svédország számára (12)

23,6

2,2

9,2

15,9

167,8

0,9

8,6

15,6

69,4

133,4

103,1

1,1

1,2

1,8

1,9

6,2

0,4

– 612,1

18,9

22,9

10,8

8,0

2,3

4,4

11,8

– 148,5

116,1

–3,2

| — | Kiigazítás 2007-re és 2008-ra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Kiigazítás 2007-re és 2008-ra vonatkozóan

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ÖSSZESEN

4 783,2

352,6

1 497,7

2 380,5

23 772,6

142,4

1 394,3

2 310,1

10 095,4

19 580,8

15 332,4

184,5

175,0

269,1

261,2

955,0

61,2

5 613,6

2 626,9

3 656,8

1 847,9

1 143,1

386,6

647,3

1 702,2

3 243,1

14 659,4

119 074,9

4,0 %

0,3 %

1,3 %

2,0 %

20,0 %

0,1 %

1,2 %

1,9 %

8,5 %

16,4 %

12,9 %

0,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,1 %

4,7 %

2,2 %

3,1 %

1,6 %

1,0 %

0,3 %

0,5 %

1,4 %

2,7 %

12,3 %

100,0 %

VI. diagram

Kifizetések 2010-ben az egyes tagállamokban
   (14)

Megjegyzés: Folyósított kifizetések 2010-ben = a 2010-es működési előirányzatokra tett kifizetések plusz a 2009-ről áthozott előirányzatokra tett kifizetések.

| (millió EUR és %) |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU (16) | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Harmadik országok és egyéb (15) | Összesen |
| — | Fenntartható növekedés |

(millió EUR és %)

A pénzügyi keret fejezetei

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU (16)

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Harmadik országok és egyéb (15)

Összesen

—

Fenntartható növekedés

1 005,0

466,0

2 315,3

301,3

4 202,7

605,4

278,5

2 710,7

5 957,1

2 943,6

3 208,0

86,7

540,0

1 025,4

110,9

2 164,2

72,1

745,7

367,1

7 958,0

3 051,0

566,1

518,8

1 208,9

349,7

449,6

2 459,1

3 161,2

48 828,0

Versenyképesség

803,4

68,8

83,0

234,5

1 199,1

39,6

180,2

163,4

831,9

1 469,2

640,5

19,8

31,0

122,6

102,3

78,0

6,2

513,1

204,9

177,0

167,1

53,9

43,0

112,8

196,3

252,0

789,2

3 066,1

11 648,9

Kohézió

201,5

397,1

2 232,3

66,8

3 003,7

565,8

98,3

2 547,2

5 125,2

1 474,5

2 567,5

66,9

509,0

902,8

8,6

2 086,2

66,0

232,6

162,2

7 781,0

2 883,9

512,2

475,8

1 096,1

153,4

197,5

1 669,8

95,0

37 179,1

| — | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

—

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

841,5

575,1

1 062,2

1 153,9

6 968,5

179,7

1 718,4

2 942,5

7 185,3

9 889,1

5 832,6

72,8

287,2

544,1

58,0

1 430,3

22,1

1 125,5

1 356,7

3 697,9

1 267,8

1 439,5

209,1

679,9

909,8

1 064,4

3 978,7

154,9

56 647,3

| — | Állampolgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

—

Állampolgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

147,0

21,6

14,4

13,2

86,4

9,4

27,5

42,3

54,7

139,0

166,0

5,8

8,7

18,1

12,8

23,3

10,8

148,6

47,7

108,0

29,6

14,6

12,9

8,8

15,6

78,2

68,7

39,3

1 373,0

| — | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

—

Az EU mint globális szereplő

184,9

144,2

3,5

1,6

71,4

4,1

1,3

4,2

34,4

43,8

37,3

40,3

1,9

2,0

0,4

3,1

—

12,8

20,4

30,1

3,1

278,3

4,2

1,1

6,4

16,9

30,2

6 504,4

7 486,5

| — | Igazgatás |
| --- | --- |

—

Igazgatás

4 294,5

14,6

18,7

52,5

193,4

9,1

44,4

41,7

88,6

337,0

269,8

8,2

10,0

11,8

1 346,0

33,0

7,7

87,4

20,8

31,7

30,3

22,5

9,4

11,5

23,4

28,8

139,3

709,9

7 895,8

| — | Kompenzáció |
| --- | --- |

—

Kompenzáció

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ÖSSZESEN

6 472,8

1 221,5

3 414,1

1 522,6

11 522,5

807,7

2 070,1

5 741,3

13 320,1

13 352,6

9 513,7

213,8

847,7

1 601,4

1 528,1

3 653,9

112,6

2 120,0

1 812,7

11 825,7

4 381,8

2 321,1

754,3

1 910,2

1 304,9

1 637,8

6 675,9

10 569,7

122 230,7

5,3 %

1,0 %

2,8 %

1,2 %

9,4 %

0,7 %

1,7 %

4,7 %

10,9 %

10,9 %

7,8 %

0,2 %

0,7 %

1,3 %

1,3 %

3,0 %

0,1 %

1,7 %

1,5 %

9,7 %

3,6 %

1,9 %

0,6 %

1,6 %

1,1 %

1,3 %

5,5 %

8,6 %

100,0 %

VII. diagram

Összevont mérleg
   (17)

| (millió EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Befektetett eszközök: |
| Immateriális javak | 108 | 72 |
| Ingatlanok, gépek és berendezések | 4 813 | 4 859 |
| Hosszú távú befektetések | 2 555 | 2 379 |
| Hitelek | 11 640 | 10 764 |
| Hosszú távú előfinanszírozás | 44 118 | 41 544 |
| Hosszú távú követelések | 40 | 55 |
| | 63 274 | 59 673 |
| Forgóeszközök: |
| Készletek | 91 | 77 |
| Rövid távú befektetések | 2 331 | 1 791 |
| Rövid távú előfinanszírozás | 10 078 | 9 436 |
| Rövid távú követelések | 13 501 | 8 958 |
| Év végi készpénz és készpénzegyenértékes | 22 063 | 23 372 |
| | 48 064 | 43 634 |
| Eszközök összesen | 111 338 | 103 307 |
| Hosszú lejáratú kötelezettségek: |
| Munkavállalói juttatások | (37 172) | (37 242) |
| Hosszú lejáratú céltartalékok | (1 317) | (1 469) |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek | (11 445) | (10 559) |
| Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek | (2 104) | (2 178) |
| | (52 038) | (51 448) |
| Rövid lejáratú kötelezettségek: |
| Rövid lejáratú céltartalékok | (214) | (213) |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek | (2 004) | (40) |
| Szállítók | (84 529) | (93 884) |
| | (86 747) | (94 137) |
| Források összesen | (138 785) | (145 585) |
| Eszközök nettó értéke | (27 447) | (42 278) |
| Tartalékok | 3 484 | 3 323 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek | (30 931) | (45 601) |
| Eszközök nettó értéke | (27 447) | (42 278) |

(millió EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Befektetett eszközök:

Immateriális javak

108

72

Ingatlanok, gépek és berendezések

4 813

4 859

Hosszú távú befektetések

2 555

2 379

Hitelek

11 640

10 764

Hosszú távú előfinanszírozás

44 118

41 544

Hosszú távú követelések

40

55

63 274

59 673

Forgóeszközök:

Készletek

91

77

Rövid távú befektetések

2 331

1 791

Rövid távú előfinanszírozás

10 078

9 436

Rövid távú követelések

13 501

8 958

Év végi készpénz és készpénzegyenértékes

22 063

23 372

48 064

43 634

Eszközök összesen

111 338

103 307

Hosszú lejáratú kötelezettségek:

Munkavállalói juttatások

(37 172)

(37 242)

Hosszú lejáratú céltartalékok

(1 317)

(1 469)

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

(11 445)

(10 559)

Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek

(2 104)

(2 178)

(52 038)

(51 448)

Rövid lejáratú kötelezettségek:

Rövid lejáratú céltartalékok

(214)

(213)

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek

(2 004)

(40)

Szállítók

(84 529)

(93 884)

(86 747)

(94 137)

Források összesen

(138 785)

(145 585)

Eszközök nettó értéke

(27 447)

(42 278)

Tartalékok

3 484

3 323

Tagállamoktól lehívandó összegek

(30 931)

(45 601)

Eszközök nettó értéke

(27 447)

(42 278)

VIII. diagram

Összevont eredménykimutatás
   (18)

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Működési bevételek |
| Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból | 122 328 | 110 537 |
| Egyéb működési bevételek | 8 188 | 7 532 |
| | 130 516 | 118 069 |
| Működési kiadások |
| Igazgatási kiadások | (8 614) | (8 133) |
| Működési kiadások | (103 764) | (102 504) |
| | (112 378) | (110 637) |
| Többlet a működési tevékenységekből | 18 138 | 7 432 |
| Pénzügyi bevételek | 1 178 | 835 |
| Pénzügyi kiadások | (661) | (594) |
| Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | (1 003) | (683) |
| Részesedés a társult és közös vállalkozások nettó nyereségéből/(veszteségéből) | (420) | (103) |
| A pénzügyi év gazdasági eredménye | 17 232 | 6 887 |

(millió EUR)

2010

2009

Működési bevételek

Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból

122 328

110 537

Egyéb működési bevételek

8 188

7 532

130 516

118 069

Működési kiadások

Igazgatási kiadások

(8 614)

(8 133)

Működési kiadások

(103 764)

(102 504)

(112 378)

(110 637)

Többlet a működési tevékenységekből

18 138

7 432

Pénzügyi bevételek

1 178

835

Pénzügyi kiadások

(661)

(594)

Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

(1 003)

(683)

Részesedés a társult és közös vállalkozások nettó nyereségéből/(veszteségéből)

(420)

(103)

A pénzügyi év gazdasági eredménye

17 232

6 887

---

(1)  A rövidítések feloldását lásd a magyarázó jegyzetben.

(2)  Főként a 2002. június 25-i költségvetési rendelet (KR) (HL L 248., 2002.9.16.).

(3)  A saját forrásokra vonatkozó legfontosabb jogi aktusok a következők: a Tanács 2007/436/EK, Euratom határozata (HL L 163., 2007.6.23., 17. o.); a Tanács 2000/597/EK, Euratom határozata (HL L 253., 2000.10.7., 42. o.); a Tanács 1150/2000/EK, Euratom rendelete (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.).

(4)  Fontos különbséget tenni „előirányzott kötelezettségvállalások” és „kötelezettségvállalási előirányzatok”, illetve „előirányzott kifizetések” és „kifizetési előirányzatok” között. A „kötelezettségvállalási előirányzatok” és a „kifizetési előirányzatok” kifejezéseket kizárólag a differenciált előirányzatok kontextusában használjuk.

(5)  Lásd az EUMSZ 317. cikkét, az Euratom-Szerződés 106a. cikkét és a KR 50. cikkét.

(6)  Lásd a KR 69–74. cikkeit és az 1150/2000/EK, Euratom rendeletet.

(7)  Lásd az EUMSZ 285–287. cikkeit, az Euratom-Szerződés 160a. cikkét, valamint a KR 139–147. cikkeit.

(8)  Lásd az EUMSZ 319. cikkét és az Euratom-Szerződés 106a. cikkét.

(9)  A költségvetési címsorok közötti átcsoportosítások, a célhoz kötött bevételek és hasonló előirányzatok, valamint az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok figyelembe vétele alapján módosított végleges költségvetési előirányzatok.

(10)  A költségvetési címsorok közötti átcsoportosítások, a célhoz kötött bevételek és hasonló előirányzatok, valamint az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok figyelembe vétele alapján módosított végleges költségvetési előirányzatok.

(11)  Az Egyesült Királyság számára korrekciót (3 562,7 millió EUR) fogadtak el a saját források bruttó összegére (18 222 millió EUR). A korrekció összegét a többi tagállam finanszírozza.

(12)  A 2007-2013-as időszakban Hollandia és Svédország számára engedélyezett az általuk fizetendő GNI-hozzájárulás bruttó összegének csökkentése. 2009-ben a csökkentés összege az előbbinél 612,1 millió eurót, az utóbbinál 148,5 millió eurót tett ki.

(13)  A diagramon, illetve a 2. fejezet 2.1. táblázatában feltüntetett összegek közötti különbségek abból adódnak, hogy a HÉA-egyenlegek, a GNI-egyenlegek és a brit korrekció alapján a megfelelő költségvetési címek és országok kiigazításra kerültek.

(14)  A földrajzi felbontás nem az egyes tagállamoknak folyósított kifizetéseket, hanem a Bizottság számítógépes könyvelési rendszerében, az ABAC-ban nyilvántartott kiadásokat tükrözi.

(15)  A „harmadik országok és egyéb” oszlopban felsorolt összegek főként Unión kívül megvalósított projektekhez, illetve harmadik országok részvételéhez kapcsolódó kiadásokat tartalmaznak.

(16)  Itt vannak feltüntetve azok a kifizetések is, amelyek kapcsán a földrajzi felbontás nem valósítható meg.

(17)  A mérleget az Európai Unió éves beszámolója szerinti lebontásban közöljük.

(18)  A mérleget az Európai Unió éves beszámolója szerinti lebontásban közöljük.

---

| 10.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 326/251 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 326/251

---

ÉVES JELENTÉS A NYOLCADIK, KILENCEDIK ÉS TIZEDIK EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP (EFA) ÁLTAL TÁMOGATOTT TEVÉKENYSÉGEKRŐL

2011/C 326/02

Éves jelentés a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés

Az Európai Fejlesztési Alap sajátos jellemzői

I. fejezet – A nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap felhasználása

A pénzügyi műveletek végrehajtása

A Bizottság éves jelentése a nyolcadik–tizedik Európai Fejlesztési Alap pénzügyi irányításáról

II. fejezet – A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Fejlesztési Alapra vonatkozóan

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független könyvvizsgálói jelentés

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk

Az ellenőrzés hatóköre és módszerei

A beszámoló megbízhatósága

A tranzakciók szabályszerűsége

A rendszerek eredményessége

A Bizottság által kiadott vezetői nyilatkozatok megbízhatósága

Következtetések és ajánlások

Következtetések

Ajánlások

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 1. | Ez az éves jelentés az Európai Fejlesztési Alap (EFA) számvevőszéki értékeléséről szól. A vonatkozó tevékenységekkel és a 2010-es kiadásokkal kapcsolatos főbb adatokat az
  1. táblázat
  tartalmazza. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

1.

Ez az éves jelentés az Európai Fejlesztési Alap (EFA) számvevőszéki értékeléséről szól. A vonatkozó tevékenységekkel és a 2010-es kiadásokkal kapcsolatos főbb adatokat az
  1. táblázat
  tartalmazza.

Az Európai Fejlesztési Alap sajátos jellemzői

| 2. | Az Európai Unió által nyújtott fejlesztési-együttműködési támogatások elsősorban az Európai Fejlesztési Alapon (EFA) keresztül jutnak el az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokhoz, illetve a tengerentúli országokhoz és területekhez (TOT). Az EFA-t 1957-ben a Római Szerződés keretében hozták létre. A 2000. június 23-án Cotonouban húsz évre aláírt partnerségi megállapodás („Cotonoui Megállapodás”) biztosítja a keretet az Európai Unió AKCS-országokkal, illetve tengerentúli országokkal és területekkel fenntartott kapcsolataihoz. A megállapodás középpontjában a szegénység mérséklése, majd idővel felszámolása áll, olyan módon, hogy az összhangban legyen a fenntartható fejlődésre, illetve az AKCS-országok és TOT-ok fokozatos világgazdasági integrációjára irányuló célokkal. A megállapodás három, egymást kiegészítő pillérre épül:






  — | fejlesztési együttműködés, |
| --- | --- | --- |

2.

Az Európai Unió által nyújtott fejlesztési-együttműködési támogatások elsősorban az Európai Fejlesztési Alapon (EFA) keresztül jutnak el az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokhoz, illetve a tengerentúli országokhoz és területekhez (TOT). Az EFA-t 1957-ben a Római Szerződés keretében hozták létre. A 2000. június 23-án Cotonouban húsz évre aláírt partnerségi megállapodás („Cotonoui Megállapodás”) biztosítja a keretet az Európai Unió AKCS-országokkal, illetve tengerentúli országokkal és területekkel fenntartott kapcsolataihoz. A megállapodás középpontjában a szegénység mérséklése, majd idővel felszámolása áll, olyan módon, hogy az összhangban legyen a fenntartható fejlődésre, illetve az AKCS-országok és TOT-ok fokozatos világgazdasági integrációjára irányuló célokkal. A megállapodás három, egymást kiegészítő pillérre épül:

—

fejlesztési együttműködés,

| — | gazdasági és kereskedelmi együttműködés, illetve |
| --- | --- |

—

gazdasági és kereskedelmi együttműködés, illetve

| — | politikai dimenzió. |
| --- | --- |

—

politikai dimenzió.

| 3. | Az egyes EFA-k által finanszírozott műveletek megtervezésére az adott EFA által lefedett időszak kezdetén kerül sor. A fejlesztési folyamat résztvevőinek tág körével folytatott konzultációkat követően az adott AKCS-állam vagy TOT az Unióval együtt országstratégiai dokumentumot készít, amely lefekteti az ország középtávú fejlesztési céljait és stratégiáit, és meghatározza az ország számára rendelkezésre álló programozható uniós keretösszeget. |
| --- | --- |

3.

Az egyes EFA-k által finanszírozott műveletek megtervezésére az adott EFA által lefedett időszak kezdetén kerül sor. A fejlesztési folyamat résztvevőinek tág körével folytatott konzultációkat követően az adott AKCS-állam vagy TOT az Unióval együtt országstratégiai dokumentumot készít, amely lefekteti az ország középtávú fejlesztési céljait és stratégiáit, és meghatározza az ország számára rendelkezésre álló programozható uniós keretösszeget.

1. táblázat–   Európai Fejlesztési Alapok – 2010. évi főbb adatok

| (millió EUR) |
| --- |
| Költségvetési cím | Szakpolitika-terület | Megnevezés | 2010-es kifizetések | Gazdálkodás módja |
| Európai fejlesztési alapok | 8. EFA | Igazgatási kiadások | 0 | |
| Operatív kiadások | | |
| Projektek | 21 | Közvetlen centralizált |
| Költségvetési támogatás | 0 | Közvetlen centralizált |
| Projektek | 133 | Decentralizált |
| Projektek | 2 | Közös irányítás |
| | 157 | |
| 9. EFA | Igazgatási kiadások | 8 | |
| Operatív kiadások | | |
| Projektek | 204 | Közvetlen centralizált |
| Költségvetési támogatás | 63 | Közvetlen centralizált |
| Projektek | 29 | Közvetett centralizált |
| Projektek | 921 | Decentralizált |
| Projektek | 81 | Közös irányítás |
| | 1 305 | |
| 10. EFA | Igazgatási kiadások | 78 | |
| Operatív kiadások | | |
| Projektek | 181 | Közvetlen centralizált |
| Költségvetési támogatás | 1 017 | Közvetlen centralizált |
| Projektek | 11 | Közvetett centralizált |
| Projektek | 215 | Decentralizált |
| Projektek | 271 | Közös irányítás |
| | 1 772 | |
| Összes igazgatási kiadás | 86 | |
| Összes operatív kiadás | 3 147 | |
| Projektek | 2 068 | |
| Költségvetési támogatás | 1 079 | |
| Összes kifizetés
   (43) | 3 233 | |
| Összes egyedi kötelezettségvállalás
   (43) | 3 304 | |
| Összes globális kötelezettségvállalás
   (43) | 2 187 | |
| Forrás: Európai Számvevőszék, az EuropeAid DataWarehouse által szolgáltatott adatok alapján. |

(millió EUR)

Költségvetési cím

Szakpolitika-terület

Megnevezés

2010-es kifizetések

Gazdálkodás módja

Európai fejlesztési alapok

8. EFA

Igazgatási kiadások

0

Operatív kiadások

Projektek

21

Közvetlen centralizált

Költségvetési támogatás

0

Közvetlen centralizált

Projektek

133

Decentralizált

Projektek

2

Közös irányítás

157

9. EFA

Igazgatási kiadások

8

Operatív kiadások

Projektek

204

Közvetlen centralizált

Költségvetési támogatás

63

Közvetlen centralizált

Projektek

29

Közvetett centralizált

Projektek

921

Decentralizált

Projektek

81

Közös irányítás

1 305

10. EFA

Igazgatási kiadások

78

Operatív kiadások

Projektek

181

Közvetlen centralizált

Költségvetési támogatás

1 017

Közvetlen centralizált

Projektek

11

Közvetett centralizált

Projektek

215

Decentralizált

Projektek

271

Közös irányítás

1 772

Összes igazgatási kiadás

86

Összes operatív kiadás

3 147

Projektek

2 068

Költségvetési támogatás

1 079

Összes kifizetés
   (43)

3 233

Összes egyedi kötelezettségvállalás
   (43)

3 304

Összes globális kötelezettségvállalás
   (43)

2 187

Forrás: Európai Számvevőszék, az EuropeAid DataWarehouse által szolgáltatott adatok alapján.

| 4. | Az EFA finanszírozását a tagállamoktól kapja, saját pénzügyi szabályzattal rendelkezik, és irányítását külön bizottság látja el. Az EFA forrásaiból finanszírozott műveletek pénzügyi lebonyolításáért az Európai Bizottság felel. 2010-ben a Bizottságon belül az EFA szinte összes programját a EuropeAid Együttműködési Hivatal (a továbbiakban: EuropeAid) irányította. Ugyanez a hivatal kezeli az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott külkapcsolati és fejlesztési kiadások többségét is (1). Az EFA-projektek egy kis része (2) humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos; ezeket a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága (DG ECHO) irányítja. Az Európai Beruházási Bank (EBB) kezeli a beruházási keretet. A beruházási keretre sem a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata, sem az Európai Parlament zárszámadási eljárása nem terjed ki (3)
   (4), annak ellenére, hogy az EBB a műveletek irányításakor az Európai Unió nevében és felelősségére jár el és az EFA erőforrásait használja. |
| --- | --- |

4.

Az EFA finanszírozását a tagállamoktól kapja, saját pénzügyi szabályzattal rendelkezik, és irányítását külön bizottság látja el. Az EFA forrásaiból finanszírozott műveletek pénzügyi lebonyolításáért az Európai Bizottság felel. 2010-ben a Bizottságon belül az EFA szinte összes programját a EuropeAid Együttműködési Hivatal (a továbbiakban: EuropeAid) irányította. Ugyanez a hivatal kezeli az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott külkapcsolati és fejlesztési kiadások többségét is (1). Az EFA-projektek egy kis része (2) humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos; ezeket a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága (DG ECHO) irányítja. Az Európai Beruházási Bank (EBB) kezeli a beruházási keretet. A beruházási keretre sem a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata, sem az Európai Parlament zárszámadási eljárása nem terjed ki (3)
   (4), annak ellenére, hogy az EBB a műveletek irányításakor az Európai Unió nevében és felelősségére jár el és az EFA erőforrásait használja.

| 5. | A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően 2010. december 1-jétől megkezdte működését az Európai Külügyi Szolgálat. A szolgálat feladata, hogy támogassa az Unió főképviselőjét az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának irányítására és egyéb külképviseleti feladatokra vonatkozó megbízatása teljesítésében. Ezzel összefüggésben 2010 végén a EuropeAid egyesült a Fejlesztési Főigazgatósággal és létrejött a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság – EuropeAid (DG DEVCO), amely 2011 januárja óta az EFA programjainak többségét irányítja. |
| --- | --- |

5.

A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően 2010. december 1-jétől megkezdte működését az Európai Külügyi Szolgálat. A szolgálat feladata, hogy támogassa az Unió főképviselőjét az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának irányítására és egyéb külképviseleti feladatokra vonatkozó megbízatása teljesítésében. Ezzel összefüggésben 2010 végén a EuropeAid egyesült a Fejlesztési Főigazgatósággal és létrejött a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság – EuropeAid (DG DEVCO), amely 2011 januárja óta az EFA programjainak többségét irányítja.

| 6. | Az EFA a forrásaiból projekteket finanszíroz (a 2010-es kifizetések 66 %-a) és költségvetési támogatást (5) nyújt (a 2010-es kifizetések 34 %-a). Az irányítás történhet (
  1. táblázat
  ) központi, közös vagy decentralizált formában (6). |
| --- | --- |

6.

Az EFA a forrásaiból projekteket finanszíroz (a 2010-es kifizetések 66 %-a) és költségvetési támogatást (5) nyújt (a 2010-es kifizetések 34 %-a). Az irányítás történhet (
  1. táblázat
  ) központi, közös vagy decentralizált formában (6).

| 7. | Központi irányítás esetén (2010-ben a kifizetések 49 %-a) közvetlenül a Bizottság hajtja végre a támogatásokat. Közös irányítás esetén (2010-ben a kifizetések 11 %-a) az Európai Unió által finanszírozott feladatokat nemzetközi szervezetek látják el, feltéve, hogy számviteli, ellenőrzési, kontroll- és közbeszerzési eljárásaik a nemzetközileg elfogadott szabványoknak megfelelő garanciákat nyújtanak. A EuropeAid fő partnerei az ENSZ szervezetei és a Világbank. Decentralizált irányításra (a 2010-es kifizetések 40 %-a) akkor kerülhet sor, ha a Bizottság a kedvezményezett országok hatóságait bízza meg bizonyos feladatok irányításával. Az EFA decentralizált irányítási mechanizmusát az
  1. ábra
  szemlélteti. |
| --- | --- |

7.

Központi irányítás esetén (2010-ben a kifizetések 49 %-a) közvetlenül a Bizottság hajtja végre a támogatásokat. Közös irányítás esetén (2010-ben a kifizetések 11 %-a) az Európai Unió által finanszírozott feladatokat nemzetközi szervezetek látják el, feltéve, hogy számviteli, ellenőrzési, kontroll- és közbeszerzési eljárásaik a nemzetközileg elfogadott szabványoknak megfelelő garanciákat nyújtanak. A EuropeAid fő partnerei az ENSZ szervezetei és a Világbank. Decentralizált irányításra (a 2010-es kifizetések 40 %-a) akkor kerülhet sor, ha a Bizottság a kedvezményezett országok hatóságait bízza meg bizonyos feladatok irányításával. Az EFA decentralizált irányítási mechanizmusát az
  1. ábra
  szemlélteti.

| 8. | Az EFA-támogatásokat olyan országokban és olyan országok által hajtják végre, ahol a belső kontrollrendszerek általában hiányosak. A tranzakciók szabályszerűségét komolyan veszélyezteti, hogy a nemzeti programengedélyező a legtöbb kedvezményezett országban kapacitáshiánnyal küzd, valamint hogy a végrehajtó és felügyeleti szervek pénzügyi eljárásainak és kontrollmechanizmusainak kialakítását és alkalmazását hiányosságok jellemzik. Sok projekt távol eső helyszínen valósul meg, egyes régiókat pedig konfliktusok sújtanak, ami szintén megnehezíti az ellenőrzések lebonyolítását. |
| --- | --- |

8.

Az EFA-támogatásokat olyan országokban és olyan országok által hajtják végre, ahol a belső kontrollrendszerek általában hiányosak. A tranzakciók szabályszerűségét komolyan veszélyezteti, hogy a nemzeti programengedélyező a legtöbb kedvezményezett országban kapacitáshiánnyal küzd, valamint hogy a végrehajtó és felügyeleti szervek pénzügyi eljárásainak és kontrollmechanizmusainak kialakítását és alkalmazását hiányosságok jellemzik. Sok projekt távol eső helyszínen valósul meg, egyes régiókat pedig konfliktusok sújtanak, ami szintén megnehezíti az ellenőrzések lebonyolítását.

| 8. | A Bizottság csökkenti ezeket a kockázatokat jelentős korai felderítés és korrekciós intézkedések révén. A EuropeAid (a székhelyen és a külképviseleteken) a jogszabályok által előírt pénzügyi szabályokon jóval túlmutató magas szintű előzetes ellenőrzéseket hajt végre a lefedettség és a szóban forgó ellenőrzések természetét tekintve egyaránt. A megelőző intézkedések is nagyon jelentős szerepet játszanak az ellenőrzési stratégiában többek közt a bizottsági személyzet, valamint speciálisan a nemzeti programengedélyezők (NAO) részére kialakított képzések révén. Továbbá számos országban hoztak létre nemzeti programengedélyezőt támogató programot. Az utóbbi években jelentősen bővítették az iránymutatást, 2010-ben például az uniós alapokból részesülők számára készült új „pénzgazdálkodási eszköztár” publikációjával. |
| --- | --- |

8.

I. FEJEZET –   A NYOLCADIK, KILENCEDIK ÉS TIZEDIK EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP FELHASZNÁLÁSA

A pénzügyi műveletek végrehajtása

| 9. | 2010-ben a nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA végrehajtása párhuzamosan zajlott. Az EFA-szerződéseket általában nagyjából ötéves kötelezettségvállalási időszakra kötik, a kifizetések azonban hosszabb időre is elnyúlhatnak. Az 1995–2000-es időszakra vonatkozó nyolcadik EFA keretében az Európai Unió 14 625 millió euro összegben nyújt támogatást. A 2000–2007-es időszakra vonatkozó kilencedik EFA keretében az uniós támogatások összege 15 200 millió eurót tesz ki. |
| --- | --- |

9.

2010-ben a nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA végrehajtása párhuzamosan zajlott. Az EFA-szerződéseket általában nagyjából ötéves kötelezettségvállalási időszakra kötik, a kifizetések azonban hosszabb időre is elnyúlhatnak. Az 1995–2000-es időszakra vonatkozó nyolcadik EFA keretében az Európai Unió 14 625 millió euro összegben nyújt támogatást. A 2000–2007-es időszakra vonatkozó kilencedik EFA keretében az uniós támogatások összege 15 200 millió eurót tesz ki.

| 10. | 2008. július 1-jén a 2008–2013-as kötelezettségvállalási időszakra vonatkozóan hatályba lépett a tizedik EFA, amelynek keretében az Európai Unió 22 682 millió euro összegben nyújt támogatást. Ebből az összegből 21 967 millió eurót az AKCS-országoknak, 285 millió eurót pedig a tengerentúli országoknak és területeknek (TOT) különítettek el. Az összegekbe beleértendő az Európai Beruházási Bank által az AKCS-országok részére kezelt beruházási konstrukcióba befizetett 1 500 millió euro, illetve a tengerentúli országok és területek részére kezelt beruházási konstrukcióba befizetett 30 millió euro is. Végül 430 millió eurót arra irányoztak elő, hogy az EFA programozásával és végrehajtásával kapcsolatos bizottsági költségeket fedezze. |
| --- | --- |

10.

2008. július 1-jén a 2008–2013-as kötelezettségvállalási időszakra vonatkozóan hatályba lépett a tizedik EFA, amelynek keretében az Európai Unió 22 682 millió euro összegben nyújt támogatást. Ebből az összegből 21 967 millió eurót az AKCS-országoknak, 285 millió eurót pedig a tengerentúli országoknak és területeknek (TOT) különítettek el. Az összegekbe beleértendő az Európai Beruházási Bank által az AKCS-országok részére kezelt beruházási konstrukcióba befizetett 1 500 millió euro, illetve a tengerentúli országok és területek részére kezelt beruházási konstrukcióba befizetett 30 millió euro is. Végül 430 millió eurót arra irányoztak elő, hogy az EFA programozásával és végrehajtásával kapcsolatos bizottsági költségeket fedezze.

1. ábra –   A decentralizált irányítás mechanizmusa

Image

| 11. | A tagállamoktól kapott hozzájárulások teljes összege 2010-ben 3 500 millió euro volt. A hozzájárulások lehívása továbbra is a kilencedik EFA-ból történt. 2011-ben sor fog kerülni a kilencedik EFA-ból történő utolsó lehívásra és megkezdődnek az első lehívások a tizedik EFA-ból, amelyben immár mind a 27 tagállam részt vesz. |
| --- | --- |

11.

A tagállamoktól kapott hozzájárulások teljes összege 2010-ben 3 500 millió euro volt. A hozzájárulások lehívása továbbra is a kilencedik EFA-ból történt. 2011-ben sor fog kerülni a kilencedik EFA-ból történő utolsó lehívásra és megkezdődnek az első lehívások a tizedik EFA-ból, amelyben immár mind a 27 tagállam részt vesz.

| 12. | A Bizottság által kezelt EFA-források összesített felhasználását és a pénzügyi műveletek végrehajtását a
  2. táblázat
  ismerteti. 2010-ben a globális kötelezettségvállalások bruttó összege 2 662 millió eurót tett ki (nettó összeg: 2 187 millió euro), ami 13 %-kal elmaradt a Bizottság pénzügyi végrehajtásra vonatkozó előrejelzéseitől (7). Ez főként azzal magyarázható, hogy a Bizottság úgy döntött, nem hajt végre számos, az AKCS-n belüli programhoz (8) tartozó finanszírozási határozatot és egyes V-FLEX tevékenységeket (9), illetve hogy késedelmek adódtak egyrészt a tengerentúli országok és területek tizedik EFA-ra vonatkozó programozási dokumentumainak véglegesítése, másrészt a tizedik EFA-ra vonatkozó országstratégiai dokumentumok félidős felülvizsgálata során. A EuropeAid jelentése szerint a 2010-es évben vállalt egyedi kötelezettségek (10) összege 3 710 millió eurót tett ki (nettó összeg: 3 304 millió euro), ami 410 millió euróval, azaz 13 %-kal felülmúlta a pénzügyi végrehajtásra vonatkozó előrejelzéseket. Ebből azonban legalább 305 millió euro az előző években vállalt kötelezettségek adatainak korrekciójából származik. |
| --- | --- |

12.

A Bizottság által kezelt EFA-források összesített felhasználását és a pénzügyi műveletek végrehajtását a
  2. táblázat
  ismerteti. 2010-ben a globális kötelezettségvállalások bruttó összege 2 662 millió eurót tett ki (nettó összeg: 2 187 millió euro), ami 13 %-kal elmaradt a Bizottság pénzügyi végrehajtásra vonatkozó előrejelzéseitől (7). Ez főként azzal magyarázható, hogy a Bizottság úgy döntött, nem hajt végre számos, az AKCS-n belüli programhoz (8) tartozó finanszírozási határozatot és egyes V-FLEX tevékenységeket (9), illetve hogy késedelmek adódtak egyrészt a tengerentúli országok és területek tizedik EFA-ra vonatkozó programozási dokumentumainak véglegesítése, másrészt a tizedik EFA-ra vonatkozó országstratégiai dokumentumok félidős felülvizsgálata során. A EuropeAid jelentése szerint a 2010-es évben vállalt egyedi kötelezettségek (10) összege 3 710 millió eurót tett ki (nettó összeg: 3 304 millió euro), ami 410 millió euróval, azaz 13 %-kal felülmúlta a pénzügyi végrehajtásra vonatkozó előrejelzéseket. Ebből azonban legalább 305 millió euro az előző években vállalt kötelezettségek adatainak korrekciójából származik.

| 12. | A Bizottság megerősíti, hogy szándékosan késleltetett számos olyan projektet, amelyek nem voltak elég előrehaladott állapotban, ez ad magyarázatot arra, hogy a globális kötelezettségvállalások szintje némileg alatta maradt az előrejelzéseknek. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Noha 8 %-kal elmaradt a célszámtól, a bruttó kifizetések összege 3 321 millió euróval (nettó összeg: 3 233 millió euro) így is rekordszintet ért el 2010-ben. A felhasználatlan kötelezettségvállalások összege 8 %-kal csökkent, 12 490 millió euróról 11 444 millió euróra, abból adódóan, hogy 2010-ben az új kötelezettségvállalásokhoz képest magas volt a kifizetések szintje. Az elévült vagy alvó, felhasználatlan kötelezettségvállalások (11) szintje további 11 %-kal nőtt, 1 217 millió euróról 1 353 millió euróra. |
| --- | --- |

13.

Noha 8 %-kal elmaradt a célszámtól, a bruttó kifizetések összege 3 321 millió euróval (nettó összeg: 3 233 millió euro) így is rekordszintet ért el 2010-ben. A felhasználatlan kötelezettségvállalások összege 8 %-kal csökkent, 12 490 millió euróról 11 444 millió euróra, abból adódóan, hogy 2010-ben az új kötelezettségvállalásokhoz képest magas volt a kifizetések szintje. Az elévült vagy alvó, felhasználatlan kötelezettségvállalások (11) szintje további 11 %-kal nőtt, 1 217 millió euróról 1 353 millió euróra.

| 13. | A Számvevőszék állításának megfelelően a kifizetések rekordszintet értek el, ezzel csökkentve a kifizetésre váró kötelezettségvállalásokat. A Bizottság ezenfelül a nyolcadik Európai Fejlesztési Alaphoz tartozó régi projektek lezárására vonatkozó fontos feladatot is végrehajtotta.

  A régóta esedékes vagy szünetelő kötelezettségvállalások növekedésére az előző évek magas szintű kötelezettségvállalása ad magyarázatot, különös tekintettel a 2007. évre, amikor megnyílt a tizedik Európai Fejlesztési Alap. |
| --- | --- |

13.

A régóta esedékes vagy szünetelő kötelezettségvállalások növekedésére az előző évek magas szintű kötelezettségvállalása ad magyarázatot, különös tekintettel a 2007. évre, amikor megnyílt a tizedik Európai Fejlesztési Alap.

2. táblázat –   Összesítés az EFA-források felhasználásáról, 2010. december 31.

| (millió EUR) |
| --- |
| | A 2009. év végi helyzet | A költségvetés végrehajtása a 2010-es pénzügyi év során (nettó összegek) | A 2010. év végi helyzet |
| Teljes összeg | Végrehajtási arány (45) | 8. EFA (46) | 9. EFA (46) | 10. EFA | Teljes összeg | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | Teljes összeg | Végrehajtási arány (45) |
| A – | FORRÁSOK
   (44) |

(millió EUR)

A 2009. év végi helyzet

A költségvetés végrehajtása a 2010-es pénzügyi év során (nettó összegek)

A 2010. év végi helyzet

Teljes összeg

Végrehajtási arány (45)

8. EFA (46)

9. EFA (46)

10. EFA

Teljes összeg

8. EFA

9. EFA

10. EFA

Teljes összeg

Végrehajtási arány (45)

A –

48 746

–85

– 151

282

46

10 701

16 482

21 609

48 792

B –   FELHASZNÁLÁS

| 1. | Globális kötelezettségvállalások |
| --- | --- |

1.

35 591

73,0 %

–46

– 116

2 349

2 187

10 698

16 463

10 617

37 778

77,4 %

| 2. | Egyedi kötelezettségvállalások |
| --- | --- |

2.

29 021

59,5 %

8

476

2 820

3 304

10 507

15 683

6 134

32 324

66,2 %

| 3. | Kifizetések |
| --- | --- |

3.

23 101

47,4 %

157

1 304

1 772

3 233

10 240

13 121

2 973

26 334

54,0 %

| C – | Kifizetendő összeg (B1 – B3) |
| --- | --- |

C –

12 490

25,6 %

458

3 342

7 644

11 444

23,5 %

| D – | Rendelkezésre álló egyenleg (A – B1) |
| --- | --- |

D –

13 155

27,0 %

3

19

10 992

11 014

22,6 %

Forrás: Számvevőszék, a pénzügyi műveletek végrehajtásáról szóló EFA-jelentések és a 2010. december 31-i pénzügyi kimutatások alapján.

A Bizottság éves jelentése a nyolcadik–tizedik Európai Fejlesztési Alap pénzügyi irányításáról

| 14. | A tizedik EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat előírja (12), hogy a Bizottság évente készítsen jelentést az EFA pénzügyi irányításáról. A Számvevőszék véleménye szerint ez a jelentés pontosan ábrázolja, hogy mennyire valósultak meg a Bizottságnak a pénzügyi évre vonatkozó operatív céljai (különösen a pénzügyi végrehajtást és a kontrolltevékenységeket illetően), illetve hogy miként alakult a pénzügyi helyzet és milyen események gyakoroltak jelentős hatást a 2010-es év tevékenységeire. A Számvevőszék felhívja a figyelmet a 12. bekezdésben szereplő észrevételére a korábbi években költségvetési támogatásokra vállalt egyedi kötelezettségek 2010-es adatainak számviteli kiigazítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

14.

A tizedik EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat előírja (12), hogy a Bizottság évente készítsen jelentést az EFA pénzügyi irányításáról. A Számvevőszék véleménye szerint ez a jelentés pontosan ábrázolja, hogy mennyire valósultak meg a Bizottságnak a pénzügyi évre vonatkozó operatív céljai (különösen a pénzügyi végrehajtást és a kontrolltevékenységeket illetően), illetve hogy miként alakult a pénzügyi helyzet és milyen események gyakoroltak jelentős hatást a 2010-es év tevékenységeire. A Számvevőszék felhívja a figyelmet a 12. bekezdésben szereplő észrevételére a korábbi években költségvetési támogatásokra vállalt egyedi kötelezettségek 2010-es adatainak számviteli kiigazítására vonatkozóan.

II. FEJEZET –   A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPRA VONATKOZÓAN

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független könyvvizsgálói jelentés

| | | |
| --- | --- | --- |

A beszámoló megbízhatósága

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

| |
| --- |

Bevételek

Kötelezettségvállalások

| |
| --- |

Kifizetések

| |
| --- |

2011. szeptember 1.

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

| Európai Számvevőszék |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG |

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk

Az ellenőrzés hatóköre és módszerei

| 15. | Az EFA beszámolójának megbízhatóságára vonatkozó, a megbízhatósági nyilatkozat VI. bekezdésében foglalt észrevételek a konszolidált pénzügyi kimutatások (16) ellenőrzésén, illetve a nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA pénzügyi műveleteinek végrehajtásáról szóló konszolidált jelentés (17) ellenőrzésén alapulnak. Az ellenőrzés keretében teszteléssel megvizsgáltuk az összegekre és a közzétett információkra vonatkozó bizonyítékokat. Többek között értékeltük az alkalmazott számviteli alapelveket, a vezetés lényegesebb becsléseit és a konszolidált beszámoló általános bemutatását. |
| --- | --- |

15.

Az EFA beszámolójának megbízhatóságára vonatkozó, a megbízhatósági nyilatkozat VI. bekezdésében foglalt észrevételek a konszolidált pénzügyi kimutatások (16) ellenőrzésén, illetve a nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA pénzügyi műveleteinek végrehajtásáról szóló konszolidált jelentés (17) ellenőrzésén alapulnak. Az ellenőrzés keretében teszteléssel megvizsgáltuk az összegekre és a közzétett információkra vonatkozó bizonyítékokat. Többek között értékeltük az alkalmazott számviteli alapelveket, a vezetés lényegesebb becsléseit és a konszolidált beszámoló általános bemutatását.

| 16. | A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségére irányuló számvevőszéki ellenőrzési koncepciót és módszertant a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló 2010-es éves jelentése tartalmazza (az 1. fejezet 1.1. mellékletének 2. része). A megbízhatósági nyilatkozat VII–X. bekezdésében foglalt, az EFA tranzakcióinak szabályszerűségével kapcsolatos észrevételek az alábbiakon alapulnak: |
| --- | --- |

16.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségére irányuló számvevőszéki ellenőrzési koncepciót és módszertant a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló 2010-es éves jelentése tartalmazza (az 1. fejezet 1.1. mellékletének 2. része). A megbízhatósági nyilatkozat VII–X. bekezdésében foglalt, az EFA tranzakcióinak szabályszerűségével kapcsolatos észrevételek az alábbiakon alapulnak:

| a) | egy 195 tranzakcióból álló minta ellenőrzése. A mintában 30 egyedi kötelezettségvállalás, valamint a külképviseletek és a Bizottság központi részlegei által folyósított 165 időközi és végső kifizetés szerepelt (18). Szükség esetén a végrehajtó szervezeteknél és a végső kedvezményezetteknél helyszíni ellenőrzésre is sor került, a pénzügyi jelentések és költségkimutatások alapját képező kifizetések ellenőrzése végett; |
| --- | --- |

a)

egy 195 tranzakcióból álló minta ellenőrzése. A mintában 30 egyedi kötelezettségvállalás, valamint a külképviseletek és a Bizottság központi részlegei által folyósított 165 időközi és végső kifizetés szerepelt (18). Szükség esetén a végrehajtó szervezeteknél és a végső kedvezményezetteknél helyszíni ellenőrzésre is sor került, a pénzügyi jelentések és költségkimutatások alapját képező kifizetések ellenőrzése végett;

| b) | a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének értékelése a EuropeAid központi részlegeinél és a külképviseleteknél, amely a következő elemekre terjedt ki:






  i. | a kontrollkörnyezet és a belsőkontroll-standardok; |
| --- | --- | --- |

b)

a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességének értékelése a EuropeAid központi részlegeinél és a külképviseleteknél, amely a következő elemekre terjedt ki:

i.

a kontrollkörnyezet és a belsőkontroll-standardok;

| ii. | a szerződések és kifizetések előzetes ellenőrzése az engedélyezésre jogosult tisztviselők, így többek között a nemzeti programengedélyezők által; |
| --- | --- |

ii.

a szerződések és kifizetések előzetes ellenőrzése az engedélyezésre jogosult tisztviselők, így többek között a nemzeti programengedélyezők által;

| iii. | monitoring és felügyelet; |
| --- | --- |

iii.

monitoring és felügyelet;

| iv. | külső ellenőrzések; |
| --- | --- |

iv.

külső ellenőrzések;

| v. | belső ellenőrzés; |
| --- | --- |

v.

belső ellenőrzés;

| c) | a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok felülvizsgálata, beleértve a EuropeAid éves tevékenységi jelentésének értékelését. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok felülvizsgálata, beleértve a EuropeAid éves tevékenységi jelentésének értékelését.

A beszámoló megbízhatósága

| 17. | A Számvevőszék megállapítja, hogy az EFA 2010. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven tükrözi az EFA pénzügyi helyzetét, illetve műveleteinek és pénzáramlásainak eredményeit, a vonatkozó pénzügyi szabályzat előírásaival és a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott alkalmazandó számviteli szabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

17.

A Számvevőszék megállapítja, hogy az EFA 2010. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven tükrözi az EFA pénzügyi helyzetét, illetve műveleteinek és pénzáramlásainak eredményeit, a vonatkozó pénzügyi szabályzat előírásaival és a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott alkalmazandó számviteli szabályokkal összhangban.

| 17. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék megállapítását, miszerint az EFA 2010-re vonatkozó beszámolója az előző évekhez hasonlóan lényeges hibáktól mentes. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A 2009-es évhez hasonlóan azonban a EuropeAid által végzett utólagos tranzakció-ellenőrzések és a Számvevőszék saját ellenőrzései is megállapították, hogy továbbra is gyakoriak az adatrögzítési hibák (19). Noha a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó számvevőszéki ellenőrzés nem tárt fel olyan lényegi hibát, amely ezekre a hibákra lenne visszavezethető, ezek továbbra is aggodalomra adnak okot, mert befolyásolhatják az éves beszámoló elkészítéséhez felhasznált adatok pontosságát, különösen az egyes pénzügyi évek év végi elkülönítésekor (20). Ezek a hibák kihatással vannak a EuropeAid pénzgazdálkodási adatainak megbízhatóságára is. |
| --- | --- |

18.

A 2009-es évhez hasonlóan azonban a EuropeAid által végzett utólagos tranzakció-ellenőrzések és a Számvevőszék saját ellenőrzései is megállapították, hogy továbbra is gyakoriak az adatrögzítési hibák (19). Noha a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó számvevőszéki ellenőrzés nem tárt fel olyan lényegi hibát, amely ezekre a hibákra lenne visszavezethető, ezek továbbra is aggodalomra adnak okot, mert befolyásolhatják az éves beszámoló elkészítéséhez felhasznált adatok pontosságát, különösen az egyes pénzügyi évek év végi elkülönítésekor (20). Ezek a hibák kihatással vannak a EuropeAid pénzgazdálkodási adatainak megbízhatóságára is.

| 18. | A EuropeAid 2009 óta jelentős erőfeszítéseket tesz az informatikai adatrögzítés minőségének javítására. Ezt szem előtt tartva került sor 2010/2011-ben a szerződések és a Közös Külkapcsolati Információs Rendszer (CRIS) ellenőrzési moduljának jelentős felülvizsgálatára, valamint az adatminőségre vonatkozó horizontális kezdeményezésekre.

  Amint arra a Számvevőszék rámutat, ez nem járt lényeges hatással a 2010-re vonatkozó éves beszámolóra. |
| --- | --- |

18.

Amint arra a Számvevőszék rámutat, ez nem járt lényeges hatással a 2010-re vonatkozó éves beszámolóra.

A tranzakciók szabályszerűsége

| 19. | A tranzakciótesztek eredményeit az
  1. melléklet
  foglalja össze. A kifizetésekből vett minta számvevőszéki tesztelése során a kifizetések 27 %-ánál derült fény hibára. A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 3,4 % (21). A Számvevőszék a főbb észrevételeket alább részletesebben is kifejti. |
| --- | --- |

19.

A tranzakciótesztek eredményeit az
  1. melléklet
  foglalja össze. A kifizetésekből vett minta számvevőszéki tesztelése során a kifizetések 27 %-ánál derült fény hibára. A Számvevőszék becslése szerint a legvalószínűbb hibaarány 3,4 % (21). A Számvevőszék a főbb észrevételeket alább részletesebben is kifejti.

| 19. | A Bizottság megjegyzi, hogy az előző évben (2009-ben) a EuropeAid portfoliójának EFA részében a Számvevőszék nem talált lényeges hibát (kevesebb mint 2 %-ot), ezzel szemben a költségvetés portfoliójának becsült hibaaránya 2–5 % között volt. 2010-re vonatkozóan a EuropeAid költségvetési részét a Számvevőszék lényeges hibától mentesnek találta (1,7 %), az EFA tevékenységekkel kapcsolatos tranzakciók azonban túllépték a 2 %-os küszöböt (3,4 %). A Számvevőszék ellenőrzése alapján tehát a EuropeAid ellenőrzési struktúrájának működése az utóbbi két évben viszonylag stabilnak tűnik, és a 2009-et megelőző időszakhoz képest további javulást mutat. |
| --- | --- |

19.

Bevételek

| 20. | A Számvevőszék ellenőrzése a bevételi tranzakciók kapcsán lényegi hibát nem talált. |
| --- | --- |

20.

A Számvevőszék ellenőrzése a bevételi tranzakciók kapcsán lényegi hibát nem talált.

Kötelezettségvállalások

| 21. | A számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy a kötelezettségvállalások lényegi hibáktól mentesek. A decentralizált irányítással végrehajtott projekteknél azonban jelentős gyakorisággal (14-ből négyszer) előforduló, nem számszerűsíthető hibák jellemezték az egyedi kötelezettségvállalásokat. A hibák a pályáztatási szabályoknak és a szerződések aláírására jogszabályban meghatározott határidőknek a betartásához kapcsolódtak. |
| --- | --- |

21.

A számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy a kötelezettségvállalások lényegi hibáktól mentesek. A decentralizált irányítással végrehajtott projekteknél azonban jelentős gyakorisággal (14-ből négyszer) előforduló, nem számszerűsíthető hibák jellemezték az egyedi kötelezettségvállalásokat. A hibák a pályáztatási szabályoknak és a szerződések aláírására jogszabályban meghatározott határidőknek a betartásához kapcsolódtak.

| 21. | A Bizottság folytatja erőfeszítéseit a szerződéses eljárásról folytatott speciális képzés bővítésére a nemzeti programengedélyezők és a Bizottság szervezeti egységei részére egyaránt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | A többi irányítási mód esetében nem fordultak elő hibák az egyedi kötelezettségvállalásokban. A költségvetési támogatások esetében a Számvevőszék szerint – a Bizottság dinamikus értelmezését figyelembe véve (22) – a EuropeAid megfelelően szerkesztett, áttekinthető módon bizonyította a Cotonoui Megállapodásban meghatározott jogosultsági feltételek betartását. |
| --- | --- |

22.

A többi irányítási mód esetében nem fordultak elő hibák az egyedi kötelezettségvállalásokban. A költségvetési támogatások esetében a Számvevőszék szerint – a Bizottság dinamikus értelmezését figyelembe véve (22) – a EuropeAid megfelelően szerkesztett, áttekinthető módon bizonyította a Cotonoui Megállapodásban meghatározott jogosultsági feltételek betartását.

| 22. | A Bizottság örömmel veszi a Számvevőszék elismerését az értékelési eljárás megfelelő szerkesztése és átláthatóvá tétele, valamint a jogosultsági feltételek betartása terén 2009/2010-ben tett jelentős előrehaladással kapcsolatban. |
| --- | --- |

22.

Kifizetések

| 23. | A számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy a kifizetéseket lényeges hibaszint jellemezte. |
| --- | --- |

23.

A számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy a kifizetéseket lényeges hibaszint jellemezte.

| 23. | Lásd a 19. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

23.

Projektkifizetések

| 24. | A beszerzési szerződések kivételével számszerűsíthető és nem számszerűsíthető hibák fordultak elő valamennyi projekttípusnál. |
| --- | --- |

24.

A beszerzési szerződések kivételével számszerűsíthető és nem számszerűsíthető hibák fordultak elő valamennyi projekttípusnál.

| 25. | A projektkifizetések esetében feltárt számszerűsíthető hibák leginkább az alábbi típusokba sorolhatók: |
| --- | --- |

25.

A projektkifizetések esetében feltárt számszerűsíthető hibák leginkább az alábbi típusokba sorolhatók:

25.

| a) | pontosság: számítási hibák; |
| --- | --- |

a)

pontosság: számítási hibák;

| b) | megalapozottsági hiba: a nyújtott szolgáltatásokat és a leszállított árukat igazoló számlák, illetve bizonylatok hiánya, a kivitelezett munkálatokat meghaladó mennyiségek elszámolása; |
| --- | --- |

b)

megalapozottsági hiba: a nyújtott szolgáltatásokat és a leszállított árukat igazoló számlák, illetve bizonylatok hiánya, a kivitelezett munkálatokat meghaladó mennyiségek elszámolása;

| c) | támogathatósági hiba: a közbeszerzési eljárások megszegése, a megvalósítási időszakon kívül felmerülő, illetve a szerződésben nem szereplő tevékenységekhez vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások elszámolása, jogosulatlan héa-visszatérítések. |
| --- | --- |

c)

támogathatósági hiba: a közbeszerzési eljárások megszegése, a megvalósítási időszakon kívül felmerülő, illetve a szerződésben nem szereplő tevékenységekhez vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások elszámolása, jogosulatlan héa-visszatérítések.

| c) | A Bizottság újabb utasításokat adott a kedvezményezett országok által kivetett adók problémájával kapcsolatban. Ezek az utasítások egyszerűsítik bizonyos héaköteles számlák feldolgozásának folyamatát. |
| --- | --- |

c)

| 26. | A leggyakrabban előforduló nem számszerűsíthető hibák abból adódtak, hogy egyes teljesítési garanciákat (23) a szerződéses összegek megnövelését követően nem korrigáltak; a Külkapcsolati Főigazgatóság által jóváhagyott igazgatási kiadásoknál az engedélyezési és szerződéskötési eljárásokat nem tartották be; nem álltak rendelkezésre megfelelő bizonylatok; illetve a szerződéses szabályokat ellentmondások jellemezték. |
| --- | --- |

26.

A leggyakrabban előforduló nem számszerűsíthető hibák abból adódtak, hogy egyes teljesítési garanciákat (23) a szerződéses összegek megnövelését követően nem korrigáltak; a Külkapcsolati Főigazgatóság által jóváhagyott igazgatási kiadásoknál az engedélyezési és szerződéskötési eljárásokat nem tartották be; nem álltak rendelkezésre megfelelő bizonylatok; illetve a szerződéses szabályokat ellentmondások jellemezték.

Költségvetési támogatással kapcsolatos kifizetések

| 27. | A Számvevőszék ellenőrzése szerint a költségvetési támogatások kifizetéseiben gyakran előforduló, nem számszerűsíthető hibákat okozott az, hogy nem volt jól szerkesztett, átlátható módon bizonyítva, hogy a támogatott kormányok megfelelő javulást értek el a közpénzkezelés terén. Ez elsősorban a megfelelő értékelési keret hiányából adódott, a közpénzkezelési reformprogram ugyanis egyes támogatott kormányoknál még kidolgozás alatt állt, vagy olyan célokat fogalmazott meg, amelyek nem tükrözték a realitásokat, nem voltak egyértelműek és nem voltak fontosság szerint rangsorolva. Néhány esetben a külképviseletek közpénzkezelést értékelő jelentése nem a tárgyidőszakra kitűzött célok alapján értékelte az előrehaladást. Azt követően azonban, hogy 2010 júniusában módosított keretrendszert vezettek be a közpénzkezelés alakulásának figyelemmel követéséhez, illetve az arról való beszámoláshoz, ezek a hibák többé nem fordultak elő a 2010-es év második felére vonatkozóan megvizsgált tranzakciókban. |
| --- | --- |

27.

A Számvevőszék ellenőrzése szerint a költségvetési támogatások kifizetéseiben gyakran előforduló, nem számszerűsíthető hibákat okozott az, hogy nem volt jól szerkesztett, átlátható módon bizonyítva, hogy a támogatott kormányok megfelelő javulást értek el a közpénzkezelés terén. Ez elsősorban a megfelelő értékelési keret hiányából adódott, a közpénzkezelési reformprogram ugyanis egyes támogatott kormányoknál még kidolgozás alatt állt, vagy olyan célokat fogalmazott meg, amelyek nem tükrözték a realitásokat, nem voltak egyértelműek és nem voltak fontosság szerint rangsorolva. Néhány esetben a külképviseletek közpénzkezelést értékelő jelentése nem a tárgyidőszakra kitűzött célok alapján értékelte az előrehaladást. Azt követően azonban, hogy 2010 júniusában módosított keretrendszert vezettek be a közpénzkezelés alakulásának figyelemmel követéséhez, illetve az arról való beszámoláshoz, ezek a hibák többé nem fordultak elő a 2010-es év második felére vonatkozóan megvizsgált tranzakciókban.

| 27. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék azon megállapítását, miszerint nem fordultak elő hibák a közpénzkezelés bizonyítási eljárása terén, azóta, hogy 2010 júniusában bevezették a közpénzkezelés alakulásának értékelésére szolgáló módosított keretrendszert. A Bizottság szigorúan tartja magát ehhez a rendszerhez. |
| --- | --- |

27.

A rendszerek eredményessége

| 28. | A rendszervizsgálat eredményeit a
  2. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék megállapítása szerint a rendszerek csak részben voltak eredményesek a tranzakciók szabályszerűségének biztosítása terén. |
| --- | --- |

28.

A rendszervizsgálat eredményeit a
  2. melléklet
  foglalja össze. A Számvevőszék megállapítása szerint a rendszerek csak részben voltak eredményesek a tranzakciók szabályszerűségének biztosítása terén.

| 29. | A 4. bekezdésben már említettük, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből, illetve az EFA-ból finanszírozott külső támogatási eszközök többségét (24) a EuropeAid hajtja végre. Tehát – ellenkező kitétel hiányában – a Számvevőszék azon észrevételei, amelyek a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességével, valamint a főigazgató éves tevékenységi jelentésének és nyilatkozatának megbízhatóságával kapcsolatosak, a EuropeAid valamennyi felelősségi területére érvényesek. |
| --- | --- |

29.

A 4. bekezdésben már említettük, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből, illetve az EFA-ból finanszírozott külső támogatási eszközök többségét (24) a EuropeAid hajtja végre. Tehát – ellenkező kitétel hiányában – a Számvevőszék azon észrevételei, amelyek a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességével, valamint a főigazgató éves tevékenységi jelentésének és nyilatkozatának megbízhatóságával kapcsolatosak, a EuropeAid valamennyi felelősségi területére érvényesek.

Kontrollkörnyezet

| 30. | A EuropeAidnél a kontrollkörnyezetet a Számvevőszék eredményesnek értékelte mind a külképviseletek, mind a központi részlegek szintjén. |
| --- | --- |

30.

A EuropeAidnél a kontrollkörnyezetet a Számvevőszék eredményesnek értékelte mind a külképviseletek, mind a központi részlegek szintjén.

| 31. | A EuropeAid egyértelmű kontrollstratégiával rendelkezik a hibák megelőzésére, illetve feltárására és kiigazítására, és a Bizottság belső ellenőrzési standardjait többnyire betartják. 2010-ben a EuropeAid további erőfeszítéseket tett a felügyeleti és kontrollrendszerei megerősítése érdekében. Az EFA-ról szóló 2008-as (25) és 2009-es (26) számvevőszéki éves jelentésre adott bizottsági válasznak megfelelően a EuropeAid kidolgozta a „EuropeAid irányítási és ellenőrzési hierarchiájának megerősítését célzó cselekvési tervet” (cselekvési terv) (27), és megkezdte annak gyakorlatba ültetését. A terv figyelembe veszi a Számvevőszék korábbi éves jelentéseiben megfogalmazott észrevételek és ajánlások többségét, és intézkedéseket vezet be a munkaerő-felvétel és a szervezeti célok jobb összehangolására (28). A terv gyakorlatba ültetése azonban 2010-ben még csak a kezdeti fázisban tartott. |
| --- | --- |

31.

A EuropeAid egyértelmű kontrollstratégiával rendelkezik a hibák megelőzésére, illetve feltárására és kiigazítására, és a Bizottság belső ellenőrzési standardjait többnyire betartják. 2010-ben a EuropeAid további erőfeszítéseket tett a felügyeleti és kontrollrendszerei megerősítése érdekében. Az EFA-ról szóló 2008-as (25) és 2009-es (26) számvevőszéki éves jelentésre adott bizottsági válasznak megfelelően a EuropeAid kidolgozta a „EuropeAid irányítási és ellenőrzési hierarchiájának megerősítését célzó cselekvési tervet” (cselekvési terv) (27), és megkezdte annak gyakorlatba ültetését. A terv figyelembe veszi a Számvevőszék korábbi éves jelentéseiben megfogalmazott észrevételek és ajánlások többségét, és intézkedéseket vezet be a munkaerő-felvétel és a szervezeti célok jobb összehangolására (28). A terv gyakorlatba ültetése azonban 2010-ben még csak a kezdeti fázisban tartott.

| 31. | A „EuropeAid irányítási és ellenőrzési hierarchiájának megerősítését célzó cselekvési terv” az ütemterv szerint halad, és 2011 közepén már számos intézkedést megvalósítottak. 2011. júliusában kezdi meg működését az egyik fő intézkedés keretében megvalósuló új, webalapú, évente kétszeri jelentést készítő eszköz (a külső támogatások kezeléséről szóló jelentés), amely a vezetői információs rendszerből veszi a legfontosabb teljesítménymutatókat. |
| --- | --- |

31.

Előzetes kontrollok

| 32. | A Számvevőszék értékelése szerint a EuropeAid központi részlegeinél és a külképviseleteken az engedélyező tisztviselők által alkalmazott előzetes kontrollok csak részben eredményesen előzik meg, illetve tárják fel és korrigálják a hibákat. |
| --- | --- |

32.

A Számvevőszék értékelése szerint a EuropeAid központi részlegeinél és a külképviseleteken az engedélyező tisztviselők által alkalmazott előzetes kontrollok csak részben eredményesen előzik meg, illetve tárják fel és korrigálják a hibákat.

Projektek

| 33. | Ami a projektkifizetéseket illeti, a kiadások pontosságának, megalapozottságának és támogathatóságának ellenőrzésében hiányosságok mutatkoztak (lásd: 25. bekezdés). Szerződéstípustól függően a EuropeAid előzetes ellenőrzései gyakran nagymértékben a külső programfelelősök tanúsítványaira (vállalkozói szerződéseknél), illetve (programbecslések, támogatások és díjalapú szolgáltatói szerződések esetén) külső ellenőrzésekre és költségvizsgálatokra támaszkodnak. A hibaarány azonban, amelyet a Számvevőszék a külső tanúsítványok, ellenőrzések és igazolások tárgyát képező kiadásokban feltárt, arra utal, hogy ezen utóbbiakból csupán korlátozott bizonyosság szerezhető. A támogatási szerződésekkel kapcsolatban például a Számvevőszék 12 tranzakcióban észlelt hibát, amelyeket mind külső ellenőrzések és költségvizsgálatok alapján hagytak jóvá. |
| --- | --- |

33.

Ami a projektkifizetéseket illeti, a kiadások pontosságának, megalapozottságának és támogathatóságának ellenőrzésében hiányosságok mutatkoztak (lásd: 25. bekezdés). Szerződéstípustól függően a EuropeAid előzetes ellenőrzései gyakran nagymértékben a külső programfelelősök tanúsítványaira (vállalkozói szerződéseknél), illetve (programbecslések, támogatások és díjalapú szolgáltatói szerződések esetén) külső ellenőrzésekre és költségvizsgálatokra támaszkodnak. A hibaarány azonban, amelyet a Számvevőszék a külső tanúsítványok, ellenőrzések és igazolások tárgyát képező kiadásokban feltárt, arra utal, hogy ezen utóbbiakból csupán korlátozott bizonyosság szerezhető. A támogatási szerződésekkel kapcsolatban például a Számvevőszék 12 tranzakcióban észlelt hibát, amelyeket mind külső ellenőrzések és költségvizsgálatok alapján hagytak jóvá.

| 33. | A Bizottság nem kizárólag ezekre a költségvizsgálatokra támaszkodik bizonyosságszerzés céljából. A EuropeAid (kötelező) ellenőrzési módszertanához tartozik a projektek éves kockázatelemzése, amelynek során bizonyos tevékenységeket kockázatalapú ellenőrzésekre választanak ki, gyakran a kötelező költségvizsgálatokon felül. Továbbá a EuropeAid folytatja erőfeszítéseit a költségvizsgálatok minőségének javítására – legutóbb például kiadta a Bizottság vagy a kedvezményezett által szerződtetett ellenőrökre egyaránt kötelező szabványosított feladatmeghatározását. A külképviseleteknek és a központnak is szerepe van a benyújtott költségvizsgálatok minőségének felülvizsgálatában. |
| --- | --- |

33.

Költségvetési támogatás

| 34. | A költségvetési támogatásokat illetően jelentős előrelépés volt, hogy 2010 második felében új formátumot és új rendszert vezettek be a támogatott országok közpénzkezelő rendszereinek reformjáról szóló külképviseleti éves jelentések elkészítéséhez. Ezzel biztosítani kívánják, hogy a támogatások folyósítása a kifizetési feltételek strukturált értékelésén alapuljon. Egyes támogatott országokban azonban a közpénzkezelési reformprogram még kidolgozás alatt állt, vagy nem tartalmazott reális, egyértelmű, fontossági sorrendbe állított célokat. Emiatt nehézségeket okozott a reform alakulásának strukturált értékelése (lásd: 27. bekezdés). |
| --- | --- |

34.

A költségvetési támogatásokat illetően jelentős előrelépés volt, hogy 2010 második felében új formátumot és új rendszert vezettek be a támogatott országok közpénzkezelő rendszereinek reformjáról szóló külképviseleti éves jelentések elkészítéséhez. Ezzel biztosítani kívánják, hogy a támogatások folyósítása a kifizetési feltételek strukturált értékelésén alapuljon. Egyes támogatott országokban azonban a közpénzkezelési reformprogram még kidolgozás alatt állt, vagy nem tartalmazott reális, egyértelmű, fontossági sorrendbe állított célokat. Emiatt nehézségeket okozott a reform alakulásának strukturált értékelése (lásd: 27. bekezdés).

| 34. | A Bizottság örömmel veszi a Számvevőszék elismerését a közpénzkezelő rendszerek reformjáról szóló éves jelentések új formátumának köszönhető előrelépésével kapcsolatban. E rendszer megszilárdulásával várhatóan egyértelműbbé válnak a célok, és megfelelő tárgyidőszakot használnak az értékeléshez. |
| --- | --- |

34.

Monitoring és felügyelet

| 35. | A Számvevőszék értékelése szerint a monitoringot és a felügyeletet a EuropeAid központi részlegei eredményesen, a külképviseletek részben eredményesen látják el. |
| --- | --- |

35.

A Számvevőszék értékelése szerint a monitoringot és a felügyeletet a EuropeAid központi részlegei eredményesen, a külképviseletek részben eredményesen látják el.

A EuropeAid központi részlegei

| 36. | Az operatív tevékenységek és a főbb kontrollok működésének figyelemmel követéséhez a EuropeAid központi részlegei több eszközre is támaszkodnak. |
| --- | --- |

36.

Az operatív tevékenységek és a főbb kontrollok működésének figyelemmel követéséhez a EuropeAid központi részlegei több eszközre is támaszkodnak.

| 37. | A központi részlegek a külső támogatások kezeléséről szóló kétéves jelentések elemzése révén felügyelik a kedvezményezett országokbeli projektek megvalósulását és más kérdéseket, például a külképviseletek belsőkontroll-rendszereit és emberi erőforrásait. A 2010-ben felkeresett külképviseletek esetében a Számvevőszék úgy találta, hogy a jelentések releváns és megbízható információkat tartalmaztak. A EuropeAid cselekvési terve még tovább növeli ezeknek a jelentéseknek mint főbb kontrollmechanizmusnak a szerepét, a jelentések válnak ugyanis „a kontrollhierarchia alapkövévé, illetve a külképviseletek és a központ között az elszámoltathatóság legfontosabb eszközévé”. Ezzel összefüggésben a külképviseletek vezetőinek a 2011-es pénzügyi évben első alkalommal meg kell erősíteniük a műveletek elvégzését, valamint azok jogszerűségét és szabályszerűségét, hogy ezzel alátámasszák a főigazgató éves megbízhatósági nyilatkozatát (29). |
| --- | --- |

37.

A központi részlegek a külső támogatások kezeléséről szóló kétéves jelentések elemzése révén felügyelik a kedvezményezett országokbeli projektek megvalósulását és más kérdéseket, például a külképviseletek belsőkontroll-rendszereit és emberi erőforrásait. A 2010-ben felkeresett külképviseletek esetében a Számvevőszék úgy találta, hogy a jelentések releváns és megbízható információkat tartalmaztak. A EuropeAid cselekvési terve még tovább növeli ezeknek a jelentéseknek mint főbb kontrollmechanizmusnak a szerepét, a jelentések válnak ugyanis „a kontrollhierarchia alapkövévé, illetve a külképviseletek és a központ között az elszámoltathatóság legfontosabb eszközévé”. Ezzel összefüggésben a külképviseletek vezetőinek a 2011-es pénzügyi évben első alkalommal meg kell erősíteniük a műveletek elvégzését, valamint azok jogszerűségét és szabályszerűségét, hogy ezzel alátámasszák a főigazgató éves megbízhatósági nyilatkozatát (29).

| 38. | A külképviseleteken végzett helyszíni ellenőrzések révén a EuropeAid központi szolgálatai felmérhetik a projektek megvalósulását, illetve a külképviseletek belső felépítésének, rendszereinek és eljárásainak megfelelőségét. Az év során végzett 14 helyszíni ellenőrzés mellett a EuropeAid elemezte a 2008-ban és 2009-ben végzett 14 helyszíni ellenőrzés eredményeit is. Az elemzés hangsúlyozza: tovább kell fejleszteni a külképviseletek operatív és pénzügyi részlegeinek kapacitásait, illetve fokozni kell a projektek monitorozását és a partnerországok elkötelezettségét. |
| --- | --- |

38.

A külképviseleteken végzett helyszíni ellenőrzések révén a EuropeAid központi szolgálatai felmérhetik a projektek megvalósulását, illetve a külképviseletek belső felépítésének, rendszereinek és eljárásainak megfelelőségét. Az év során végzett 14 helyszíni ellenőrzés mellett a EuropeAid elemezte a 2008-ban és 2009-ben végzett 14 helyszíni ellenőrzés eredményeit is. Az elemzés hangsúlyozza: tovább kell fejleszteni a külképviseletek operatív és pénzügyi részlegeinek kapacitásait, illetve fokozni kell a projektek monitorozását és a partnerországok elkötelezettségét.

| 39. | 2009 végén a EuropeAid központi részlegei újabb útmutatót bocsátottak a külképviseletek rendelkezésére a helyszíni ellenőrző látogatásokhoz. Az útmutatóban kiválasztási kritériumok is szerepeltek, amelyek biztosítják mind az operatív, mind a pénzügyi szempontok megfelelő lefedését. A Számvevőszék által 2010-ben felkeresett külképviseletek többsége azonban még nem vezette be a javasolt eljárásokat (lásd: 44. bekezdés). A Számvevőszék azt is megállapította, hogy a projektek monitorozásának javítása és a partnerországok elkötelezettségének fokozása érdekében a EuropeAid központi részlegei és a külképviseletek továbbra is segítséget nyújtottak az EFA nemzeti programengedélyező irodáinak (lásd: 43. bekezdés). |
| --- | --- |

39.

2009 végén a EuropeAid központi részlegei újabb útmutatót bocsátottak a külképviseletek rendelkezésére a helyszíni ellenőrző látogatásokhoz. Az útmutatóban kiválasztási kritériumok is szerepeltek, amelyek biztosítják mind az operatív, mind a pénzügyi szempontok megfelelő lefedését. A Számvevőszék által 2010-ben felkeresett külképviseletek többsége azonban még nem vezette be a javasolt eljárásokat (lásd: 44. bekezdés). A Számvevőszék azt is megállapította, hogy a projektek monitorozásának javítása és a partnerországok elkötelezettségének fokozása érdekében a EuropeAid központi részlegei és a külképviseletek továbbra is segítséget nyújtottak az EFA nemzeti programengedélyező irodáinak (lásd: 43. bekezdés).

| 39. | A EuropeAid helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó jelenlegi útmutatója nem kötelező utasítás. A EuropeAid jelenleg azt vizsgálja, hogyan rendszerezze jobban a felügyeletet (ennek részeként a helyszíni látogatásokat) a létszámmal és a kiküldetési költségvetéssel kapcsolatos forráshiány keretein belül, valamint a biztonsági szempontok figyelembevételével. Erre való tekintettel a EuropeAid többéves felügyeleti és értékelési tervek bevezetését, valamint a felügyeletre vonatkozó útmutatás és jelentéstétel megerősítését tervezi – nevezetesen a 2011-ben átalakított külső támogatások kezeléséről szóló – a külképviseletek által évente kétszer benyújtott – jelentésben és az új program és projektciklus-irányítási útmutatójában. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Az ellenőrzések, amelyeket a EuropeAid a keretszerződési megállapodásban előír, értékes információkkal szolgálnak a projektek kontrollrendszerét érintő rendszerhiányosságokról, illetve a potenciálisan nem támogatható kiadások szintjéről és jellemzőiről. A EuropeAid központi részlegei minden évben megvizsgálják az ellenőrzési eredményeket és felmérik azok hasznosulását. A legtöbb megállapítás ismétlődő jellegű és pl. hiányzó vagy nem megfelelő bizonylatokkal kapcsolatos, vagy azzal, hogy a végrehajtó szervezetek helytelen közbeszerzési eljárásokat alkalmaznak. Ezzel kapcsolatban fontos eredmény, hogy 2010 végén elkészült és továbbításra került „a külső fellépésekre fordított uniós források kedvezményezettjeinek szóló pénzgazdálkodási eszköztár”, amely segíteni kívánja a végrehajtó szervezeteket a pénzgazdálkodási és támogathatósági szabályokkal kapcsolatos ismereteik elmélyítésében. |
| --- | --- |

40.

Az ellenőrzések, amelyeket a EuropeAid a keretszerződési megállapodásban előír, értékes információkkal szolgálnak a projektek kontrollrendszerét érintő rendszerhiányosságokról, illetve a potenciálisan nem támogatható kiadások szintjéről és jellemzőiről. A EuropeAid központi részlegei minden évben megvizsgálják az ellenőrzési eredményeket és felmérik azok hasznosulását. A legtöbb megállapítás ismétlődő jellegű és pl. hiányzó vagy nem megfelelő bizonylatokkal kapcsolatos, vagy azzal, hogy a végrehajtó szervezetek helytelen közbeszerzési eljárásokat alkalmaznak. Ezzel kapcsolatban fontos eredmény, hogy 2010 végén elkészült és továbbításra került „a külső fellépésekre fordított uniós források kedvezményezettjeinek szóló pénzgazdálkodási eszköztár”, amely segíteni kívánja a végrehajtó szervezeteket a pénzgazdálkodási és támogathatósági szabályokkal kapcsolatos ismereteik elmélyítésében.

| 41. | A EuropeAid központi részlegei a szabályok betartását utólagos tranzakciós kontrollokkal is ellenőrzik. Az utóbbi évekhez hasonlóan ezek az ellenőrzések gyakran hibaként állapították meg, hogy a EuropeAid CRIS (30) információs rendszerében szereplő adatok nem teljes körűek és nem pontosak. A megállapítások között szerepelt az is, hogy nem megfelelő a beszerzési eljárások dokumentálása. A pénzügyi kihatással járó hibák ugyanakkor többnyire előlegek indokolatlan kivezetéséből adódtak, amelyeket a szerződések lezárása előtt valószínűleg úgyis kijavítottak volna. Bár a EuropeAid az évek során továbbfejlesztette az utólagos tranzakciós kontrollok rendszerét, az még mindig nem eredményes az alaptranzakciók szabályszerűségi hibáinak feltárásában, illetve az engedélyezésre jogosult tisztviselők általi előzetes ellenőrzések hiányosságainak kiszűrésében. |
| --- | --- |

41.

A EuropeAid központi részlegei a szabályok betartását utólagos tranzakciós kontrollokkal is ellenőrzik. Az utóbbi évekhez hasonlóan ezek az ellenőrzések gyakran hibaként állapították meg, hogy a EuropeAid CRIS (30) információs rendszerében szereplő adatok nem teljes körűek és nem pontosak. A megállapítások között szerepelt az is, hogy nem megfelelő a beszerzési eljárások dokumentálása. A pénzügyi kihatással járó hibák ugyanakkor többnyire előlegek indokolatlan kivezetéséből adódtak, amelyeket a szerződések lezárása előtt valószínűleg úgyis kijavítottak volna. Bár a EuropeAid az évek során továbbfejlesztette az utólagos tranzakciós kontrollok rendszerét, az még mindig nem eredményes az alaptranzakciók szabályszerűségi hibáinak feltárásában, illetve az engedélyezésre jogosult tisztviselők általi előzetes ellenőrzések hiányosságainak kiszűrésében.

| 41. | A EuropeAid jelenleg felülvizsgálja belső ellenőrzési struktúráját, és újra nagyító alá veszi az utólagos tranzakciós kontroll rendszer költséghatékonyságát. |
| --- | --- |

41.

| 42. | A EuropeAid nem alakított ki olyan vezetői információs rendszereket, amelyekkel nyomon követhetné a helyszíni ellenőrzések, a külső ellenőrzések és a költségvizsgálatok eredményeit és hasznosulását. A főigazgató és a külképviseletek vezetői ezért nehezen tudnak meggyőződni arról, hogy időben sor került-e kiigazító intézkedésekre, és különösen a feltárt hibák orvoslására. Ezenfelül a EuropeAid információs rendszerei – a „CRIS Audit” és a „CRIS Recovery Orders” (visszafizetési felszólítások) – között egyelőre nincs kapcsolat, ami megnehezíti a korrekciós intézkedések nyomon követését. |
| --- | --- |

42.

A EuropeAid nem alakított ki olyan vezetői információs rendszereket, amelyekkel nyomon követhetné a helyszíni ellenőrzések, a külső ellenőrzések és a költségvizsgálatok eredményeit és hasznosulását. A főigazgató és a külképviseletek vezetői ezért nehezen tudnak meggyőződni arról, hogy időben sor került-e kiigazító intézkedésekre, és különösen a feltárt hibák orvoslására. Ezenfelül a EuropeAid információs rendszerei – a „CRIS Audit” és a „CRIS Recovery Orders” (visszafizetési felszólítások) – között egyelőre nincs kapcsolat, ami megnehezíti a korrekciós intézkedések nyomon követését.

| 42. | A szabványosított informatikai eszköz hiánya nem jelenti azt, hogy az ellenőrzés és a felügyelet megállapításait ne kísérnék figyelemmel. Minden (átruházott) felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő figyelemmel kíséri az ellenőrzéseket, és amennyiben szükséges, visszafizetési felszólításokat bocsát ki.

  A EuropeAid számításai szerint az ellenőrzés eredményeinek feldolgozására és a visszafizetési felszólítások létrehozására szolgáló rendszerelem közötti kapcsolat a vezetői információs rendszerben (CRIS) 2011 végére jön létre.


  Lásd még a 31. bekezdésre és a 62. bekezdés c) pontjára adott választ. |
| --- | --- |

42.

A EuropeAid számításai szerint az ellenőrzés eredményeinek feldolgozására és a visszafizetési felszólítások létrehozására szolgáló rendszerelem közötti kapcsolat a vezetői információs rendszerben (CRIS) 2011 végére jön létre.

Lásd még a 31. bekezdésre és a 62. bekezdés c) pontjára adott választ.

Külképviseletek

| 43. | A korábbi évekhez hasonlóan a Számvevőszék ezúttal is rosszul dokumentált, eredménytelen ellenőrzéseket tapasztalt a legtöbb EFA kedvezményezett ország programengedélyező irodájában. A EuropeAid központi részlegei és a külképviseletek gyakran nyújtanak szakmai segítséget az ellenőrzések javításához, de ennek eredménye gyakran korlátozott, egyrészt azért, mert az országos programengedélyező irodák nem látják el kifogástalanul feladatukat, másrészt a forráshiány, illetve az alkalmazotti állomány gyakori cserélődése miatt. |
| --- | --- |

43.

A korábbi évekhez hasonlóan a Számvevőszék ezúttal is rosszul dokumentált, eredménytelen ellenőrzéseket tapasztalt a legtöbb EFA kedvezményezett ország programengedélyező irodájában. A EuropeAid központi részlegei és a külképviseletek gyakran nyújtanak szakmai segítséget az ellenőrzések javításához, de ennek eredménye gyakran korlátozott, egyrészt azért, mert az országos programengedélyező irodák nem látják el kifogástalanul feladatukat, másrészt a forráshiány, illetve az alkalmazotti állomány gyakori cserélődése miatt.

| 43. | Lásd a 8. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

43.

| 44. | A Számvevőszék által 2010-ben felkeresett külképviseletek többsége nem alkalmazta a EuropeAid helyszíni ellenőrző látogatásokra vonatkozó útmutatóját (lásd: 39. bekezdés). A külképviseleteknél 2008 márciusa és 2009 szeptembere között végzett 14 ellenőrző látogatás alapján (31) a EuropeAid 2010-ben arra a végkövetkeztetésre jutott, hogy a külképviseletek nem rendelkeznek elegendő erőforrással, ezért gyakran csak korlátozottan tudnak ellátni egyes főbb kontrollfeladatokat, például a projektek helyszíni ellenőrzését, és azon belül különösen a pénzügyi szempontok vizsgálatát. A EuropeAid a cselekvési tervében kitér a projektfelügyelet fokozásának kérdésére (32). |
| --- | --- |

44.

A Számvevőszék által 2010-ben felkeresett külképviseletek többsége nem alkalmazta a EuropeAid helyszíni ellenőrző látogatásokra vonatkozó útmutatóját (lásd: 39. bekezdés). A külképviseleteknél 2008 márciusa és 2009 szeptembere között végzett 14 ellenőrző látogatás alapján (31) a EuropeAid 2010-ben arra a végkövetkeztetésre jutott, hogy a külképviseletek nem rendelkeznek elegendő erőforrással, ezért gyakran csak korlátozottan tudnak ellátni egyes főbb kontrollfeladatokat, például a projektek helyszíni ellenőrzését, és azon belül különösen a pénzügyi szempontok vizsgálatát. A EuropeAid a cselekvési tervében kitér a projektfelügyelet fokozásának kérdésére (32).

| 44. | Lásd a 39. bekezdésre és a 62. bekezdés c) pontjára adott választ. |
| --- | --- |

44.

Külső ellenőrzések

| 45. | A Számvevőszék a külső ellenőrzési funkciót a EuropeAid központi részlegei esetében eredményesnek, a külképviseletek esetében pedig részben eredményesnek ítéli. |
| --- | --- |

45.

A Számvevőszék a külső ellenőrzési funkciót a EuropeAid központi részlegei esetében eredményesnek, a külképviseletek esetében pedig részben eredményesnek ítéli.

A EuropeAid központi részlegei

| 46. | A EuropeAid központi részlegei közös módszertant dolgoztak ki az éves ellenőrzési terv elkészítéséhez, végrehajtásához és utókövetéséhez, amely mind a központi részlegekre, mind a külképviseletekre nézve kötelező. Jelentős előrelépés volt 2010-ben az 5 %-os éves ellenőrzési lefedettséget előíró közös teljesítménymutató bevezetése. A EuropeAid központi részlegei követték a módszertant. |
| --- | --- |

46.

A EuropeAid központi részlegei közös módszertant dolgoztak ki az éves ellenőrzési terv elkészítéséhez, végrehajtásához és utókövetéséhez, amely mind a központi részlegekre, mind a külképviseletekre nézve kötelező. Jelentős előrelépés volt 2010-ben az 5 %-os éves ellenőrzési lefedettséget előíró közös teljesítménymutató bevezetése. A EuropeAid központi részlegei követték a módszertant.

| 46. | A Bizottság örömmel veszi a Számvevőszék elismerését a EuropeAid külső ellenőrzési módszertanában évről-évre bekövetkező jelentős előrelépéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

46.

| 47. | A EuropeAid központi részlegei szorosan figyelemmel kísérik a külképviseletek külső ellenőrzési tevékenységeit, illetve a Bizottság által kötött ellenőrzési keretszerződés részeként végzett külső ellenőrzések minőségét. Az átfogó éves minőség-ellenőrzések hasznos információkkal szolgálnak arról, hogy milyen további javító intézkedésekre van szükség, és kiindulópontul szolgálnak a külső ellenőröknek adandó további utasításokhoz és iránymutatáshoz. |
| --- | --- |

47.

A EuropeAid központi részlegei szorosan figyelemmel kísérik a külképviseletek külső ellenőrzési tevékenységeit, illetve a Bizottság által kötött ellenőrzési keretszerződés részeként végzett külső ellenőrzések minőségét. Az átfogó éves minőség-ellenőrzések hasznos információkkal szolgálnak arról, hogy milyen további javító intézkedésekre van szükség, és kiindulópontul szolgálnak a külső ellenőröknek adandó további utasításokhoz és iránymutatáshoz.

Külképviseletek

| 48. | A külképviseletek többnyire a módszertannak megfelelően végezték el a külső ellenőrzéseket. A Számvevőszék szerint azonban egyes területeken további javulásra van szükség. Az EFA-ról szóló 2009-es számvevőszéki éves jelentésben már szerepelt (33), hogy létszámhiány miatt a külképviseletek csak korlátozottan tudnak kockázatalapú ellenőrzéseket folytatni, mivel a kötelező ellenőrzések elsőbbséget élveznek. A létszámhiány az ellenőrzést követő záróelszámolási folyamat elhúzódásával járhat, aminek az a kockázata, hogy egyes jogosulatlan költségtérítések már nem lesznek visszakövetelhetők. |
| --- | --- |

48.

A külképviseletek többnyire a módszertannak megfelelően végezték el a külső ellenőrzéseket. A Számvevőszék szerint azonban egyes területeken további javulásra van szükség. Az EFA-ról szóló 2009-es számvevőszéki éves jelentésben már szerepelt (33), hogy létszámhiány miatt a külképviseletek csak korlátozottan tudnak kockázatalapú ellenőrzéseket folytatni, mivel a kötelező ellenőrzések elsőbbséget élveznek. A létszámhiány az ellenőrzést követő záróelszámolási folyamat elhúzódásával járhat, aminek az a kockázata, hogy egyes jogosulatlan költségtérítések már nem lesznek visszakövetelhetők.

| 48. | Való igaz, hogy a létszámhiány az ellenőrzést követő egyeztetések elhúzódásával járhat, de valamennyi kötelező ellenőrzési jelentést le kell adni azelőtt, hogy a Bizottság a végső kifizetést folyósítaná, ezért nagyon kicsi annak kockázata, hogy egyes költségtérítések már nem lesznek visszakövetelhetők. |
| --- | --- |

48.

Belső ellenőrzés

| 49. | A Számvevőszék értékelése szerint a belső ellenőrzés eredményes. |
| --- | --- |

49.

A Számvevőszék értékelése szerint a belső ellenőrzés eredményes.

| 50. | A belső ellenőrzési részleg (IAC) (34) működése megfelelt annak az alapvető célnak, hogy a főigazgató számára bizonyosságot nyújtson az alkalmazott kockázatkezelési, kontroll- és belső irányítási eljárások hatékonyságáról és eredményességéről. A 2009-ben jelentkező munkaerőhiányt felszámolták, így az IAC teljes egészében meg tudta valósítani a 2010-es munkatervét. |
| --- | --- |

50.

A belső ellenőrzési részleg (IAC) (34) működése megfelelt annak az alapvető célnak, hogy a főigazgató számára bizonyosságot nyújtson az alkalmazott kockázatkezelési, kontroll- és belső irányítási eljárások hatékonyságáról és eredményességéről. A 2009-ben jelentkező munkaerőhiányt felszámolták, így az IAC teljes egészében meg tudta valósítani a 2010-es munkatervét.

| 51. | 2010-ben a EuropeAid részlegei számára általában jóval kevesebb időt vett igénybe az, hogy válaszoljanak az ellenőrzési jelentések tervezeteire, illetve hogy végrehajtsák az IAC és a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) (35) ajánlásaiból adódó feladatokat. Továbbra is jelentős késedelmek jellemezték azonban a korábbi évek egyes ajánlásainak gyakorlatba ültetését, elsősorban az emberi erőforrások és az informatika területén. |
| --- | --- |

51.

2010-ben a EuropeAid részlegei számára általában jóval kevesebb időt vett igénybe az, hogy válaszoljanak az ellenőrzési jelentések tervezeteire, illetve hogy végrehajtsák az IAC és a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) (35) ajánlásaiból adódó feladatokat. Továbbra is jelentős késedelmek jellemezték azonban a korábbi évek egyes ajánlásainak gyakorlatba ültetését, elsősorban az emberi erőforrások és az informatika területén.

| 51. | Az ellenőrzések egyes ajánlásainak gyakorlatba ültetésénél bekövetkező jelentős késedelmek főleg az emberierőforrás-politikával és az informatikai rendszerrel hozhatók összefüggésbe, mindkét esetben szélsőségesen nehéz a gyors végrehajtás az éves tervezési cikluson belüli szakpolitikai váltás és megvalósításának átfutási ideje miatt. Ennek ellenére a EuropeAid valamennyi ajánlás gyakorlatba ültetését nagyon körültekintően és rendszeresen figyelemmel kíséri, egyebek mellett a hat hónapos ellenőrzés-irányításáról készített jelentése révén. |
| --- | --- |

51.

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok megbízhatósága

| 52. | A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálatának eredményeit a
  3. melléklet
  foglalja össze. |
| --- | --- |

52.

A Bizottság által kiadott vezetői teljességi nyilatkozatok vizsgálatának eredményeit a
  3. melléklet
  foglalja össze.

| 53. | Az éves tevékenységi jelentés valós képet ad az alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszerek működéséről és eredményeiről. A jelentés világos és tartalmas, elsősorban a számszerűsített mutatóknak köszönhetően. Leszögezi, hogy a több évet átfogó kontrollstruktúra kialakítását és eredményeit tekintve a EuropeAid úgy véli, hogy a portfóliójában fennmaradó hibaarány (36) nem indokolja fenntartás megfogalmazását a főigazgatói megbízhatósági nyilatkozatban. Ezt a kijelentését azonban továbbra sem támasztja alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

53.

Az éves tevékenységi jelentés valós képet ad az alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszerek működéséről és eredményeiről. A jelentés világos és tartalmas, elsősorban a számszerűsített mutatóknak köszönhetően. Leszögezi, hogy a több évet átfogó kontrollstruktúra kialakítását és eredményeit tekintve a EuropeAid úgy véli, hogy a portfóliójában fennmaradó hibaarány (36) nem indokolja fenntartás megfogalmazását a főigazgatói megbízhatósági nyilatkozatban. Ezt a kijelentését azonban továbbra sem támasztja alá bizonyítékokkal.

| 53. | A Bizottság úgy véli, hogy a megbízhatóság EuropeAid éves tevékenységi jelentésében szereplő négy építőkövének minőségi és mennyiségi mutatói valóban biztosítják a szükséges bizonyítékokat a főigazgató ésszerű mértékű megbízhatóságra vonatkozó állításának alátámasztására, és a szabályszerűség vonatkozásában pontosan értékelik a EuropeAid pénzügyi irányítását. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Annak bemutatása érdekében, hogy a különböző fokozatú kontrollok hogyan járulnak hozzá a hibák feltárásához és kijavításához, a EuropeAid most első alkalommal összefoglalót tett közzé az előzetes, illetve a tranzakciókon végzett utólagos kontrollok során észlelt és kijavított hibákról (37). Ezek az adatok azonban nem teljesek: nem nyújtanak átfogó tájékoztatást arról, hogy milyen hibákat tártak fel és javítottak ki a EuropeAid ellenőrzési keretszerződésen kívül indított ellenőrzései és költségvizsgálatai, illetve a kedvezményezettek általi ellenőrzések és költségvizsgálatok. |
| --- | --- |

54.

Annak bemutatása érdekében, hogy a különböző fokozatú kontrollok hogyan járulnak hozzá a hibák feltárásához és kijavításához, a EuropeAid most első alkalommal összefoglalót tett közzé az előzetes, illetve a tranzakciókon végzett utólagos kontrollok során észlelt és kijavított hibákról (37). Ezek az adatok azonban nem teljesek: nem nyújtanak átfogó tájékoztatást arról, hogy milyen hibákat tártak fel és javítottak ki a EuropeAid ellenőrzési keretszerződésen kívül indított ellenőrzései és költségvizsgálatai, illetve a kedvezményezettek általi ellenőrzések és költségvizsgálatok.

| 54. | Az éves tevékenységi jelentésben egyértelműen szerepel, hogy az ellenőrök által észlelt és kijavított hibák csak azokra az ellenőrökre vonatkoznak, akiket a EuropeAid ellenőrzési keretszerződése alapján bíztak meg, vagyis az évente feltárt és kiigazított hibák számszerűsített pénzösszege a jelentésben szereplő összegnél jóval magasabb. A középtávú informatikai fejlesztések még a helyszínen megbízott ellenőrök által feltárt pénzügyi megállapítások központi rögzítését is lehetővé teszik majd, ezen fejlesztés költséghatékonysága azonban még alapos vizsgálatra szorul. |
| --- | --- |

54.

| 55. | A EuropeAid még nem dolgozott ki kiemelt mutatót annak mérésére, hogy milyen becsült pénzügyi hatása van az összes előzetes és utólagos kontroll alkalmazása után fennmaradó hibáknak. Ahogy azt az EFA-ról szóló 2009-es számvevőszéki éves jelentés már jelezte (38), ilyen mutató hiányában a EuropeAid nincs abban a helyzetben, hogy bizonyítani tudja: a hiányosságok és hibák pénzügyi hatása valóban a lényegességi küszöb alatt van. A Számvevőszék megjegyzi, hogy a EuropeAid jelenleg dolgozza ki az említett adatok előállításának módszertanát (39). |
| --- | --- |

55.

A EuropeAid még nem dolgozott ki kiemelt mutatót annak mérésére, hogy milyen becsült pénzügyi hatása van az összes előzetes és utólagos kontroll alkalmazása után fennmaradó hibáknak. Ahogy azt az EFA-ról szóló 2009-es számvevőszéki éves jelentés már jelezte (38), ilyen mutató hiányában a EuropeAid nincs abban a helyzetben, hogy bizonyítani tudja: a hiányosságok és hibák pénzügyi hatása valóban a lényegességi küszöb alatt van. A Számvevőszék megjegyzi, hogy a EuropeAid jelenleg dolgozza ki az említett adatok előállításának módszertanát (39).

| 55. | A EuropeAid a terveknek megfelelően 2010-ben elkezdte az igazgatóság portfoliójában (valamennyi ellenőrzés elvégzése után) fennmaradó hibaarány becslésére szolgáló módszertan kifejlesztését, és 2011-ben is az ütemterv szerint folytatja munkáját. A módszertant 2011 márciusában jóváhagyták, és 2011 májusában egy kísérleti tanulmány indítására került sor a módszertan tesztelése, valamint a teljes körű megvalósítás részletes munkaprogramjának kidolgozása céljából. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Ami a 2010-es pénzügyi évet illeti, a EuropeAid főigazgatója úgy nyilatkozott: ésszerű bizonyosságot szerzett arról, hogy a meglévő kontrollmechanizmusok a szükséges módon garantálják a tranzakciók szabályszerűségét. A Számvevőszék ellenőrzése nem támasztja alá ezt a kijelentést. A számvevők szerint a EuropeAid rendszerei csak részben voltak eredményesek, és a EuropeAid által az EFA-ból, illetve az Európai Unió általános költségvetéséből folyósított külkapcsolati és fejlesztési kifizetéseket összességében lényeges hibaszint jellemezte (40). |
| --- | --- |

56.

Ami a 2010-es pénzügyi évet illeti, a EuropeAid főigazgatója úgy nyilatkozott: ésszerű bizonyosságot szerzett arról, hogy a meglévő kontrollmechanizmusok a szükséges módon garantálják a tranzakciók szabályszerűségét. A Számvevőszék ellenőrzése nem támasztja alá ezt a kijelentést. A számvevők szerint a EuropeAid rendszerei csak részben voltak eredményesek, és a EuropeAid által az EFA-ból, illetve az Európai Unió általános költségvetéséből folyósított külkapcsolati és fejlesztési kifizetéseket összességében lényeges hibaszint jellemezte (40).

| 56. | A Bizottság kidolgozta ellenőrzéseit a többéves projektek életciklusának teljes lefedésére. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a felügyeleti és kontrollrendszerek hatékonyak, továbbá évről-évre jelentős javulást mutatnak. Az elmúlt években a Bizottság intézkedett a Számvevőszék ajánlásaival kapcsolatban. Az előrelépések többségét a Számvevőszék elismerte, amelynek eredményeként a kiemelt kontrollrendszer jelentős elemeit eredményesnek ítélte, csakúgy mint a EuropeAid 2010. évre vonatkozó kontrollkörnyezetét.

  Lásd még a 19. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

56.

Lásd még a 19. bekezdésre adott választ.

| 57. | A Számvevőszék álláspontja szerint a főigazgató nyilatkozata és éves tevékenységi jelentése csak részben ad valós képet a pénzgazdálkodás szabályszerűségi szempontjairól. |
| --- | --- |

57.

A Számvevőszék álláspontja szerint a főigazgató nyilatkozata és éves tevékenységi jelentése csak részben ad valós képet a pénzgazdálkodás szabályszerűségi szempontjairól.

| 57. | Lásd az 53. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

57.

Következtetések és ajánlások

Következtetések

| 58. | Ellenőrzési munkája alapján a Számvevőszék megállapítja, hogy az EFA 2010. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból valósan tükrözi az EFA pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott műveletei és pénzáramlásai eredményét, a költségvetési rendelet előírásaival és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

58.

Ellenőrzési munkája alapján a Számvevőszék megállapítja, hogy az EFA 2010. december 31-én végződő pénzügyi évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból valósan tükrözi az EFA pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott műveletei és pénzáramlásai eredményét, a költségvetési rendelet előírásaival és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban.

| 59. | Az elvégzett ellenőrzések alapján a Számvevőszék a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozóan megállapítja, hogy: |
| --- | --- |

59.

Az elvégzett ellenőrzések alapján a Számvevőszék a 2010. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozóan megállapítja, hogy:

59.

| a) | az EFA bevételei mentesek voltak a lényegi hibáktól; |
| --- | --- |

a)

az EFA bevételei mentesek voltak a lényegi hibáktól;

| b) | az EFA keretében vállalt egyedi kötelezettségek mentesek voltak a lényegi hibáktól, viszont gyakran fordultak elő bennük nem számszerűsíthető hibák; és |
| --- | --- |

b)

az EFA keretében vállalt egyedi kötelezettségek mentesek voltak a lényegi hibáktól, viszont gyakran fordultak elő bennük nem számszerűsíthető hibák; és

| c) | az EFA kifizetéseit lényeges hibaszint jellemezte. |
| --- | --- |

c)

az EFA kifizetéseit lényeges hibaszint jellemezte.

| c) | Lásd a 19. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

c)

| 60. | A Számvevőszék az elvégzett ellenőrzések alapján megállapítja, hogy a EuropeAid felügyeleti és kontrollrendszerei csupán részben biztosították eredményesen a kifizetések szabályszerűségét. |
| --- | --- |

60.

A Számvevőszék az elvégzett ellenőrzések alapján megállapítja, hogy a EuropeAid felügyeleti és kontrollrendszerei csupán részben biztosították eredményesen a kifizetések szabályszerűségét.

| 60. | Lásd az 56. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Ahogy azt az EFA-ról szóló korábbi éves jelentésekben már jeleztük, a EuropeAid átfogó kontrollstratégiát léptetett életbe, de egyes területeken továbbra is hiányosságok fordulnak elő. 2010 végén a EuropeAid elindította a „EuropeAid irányítási és ellenőrzési hierarchiájának megerősítését célzó cselekvési tervet”. A jelenlegi és korábbi számvevőszéki éves jelentések számos észrevételét és ajánlását beépítő terv jelentős javulást hozhat a EuropeAid felügyeleti és kontrollrendszereinek kialakítása és alkalmazása terén. |
| --- | --- |

61.

Ahogy azt az EFA-ról szóló korábbi éves jelentésekben már jeleztük, a EuropeAid átfogó kontrollstratégiát léptetett életbe, de egyes területeken továbbra is hiányosságok fordulnak elő. 2010 végén a EuropeAid elindította a „EuropeAid irányítási és ellenőrzési hierarchiájának megerősítését célzó cselekvési tervet”. A jelenlegi és korábbi számvevőszéki éves jelentések számos észrevételét és ajánlását beépítő terv jelentős javulást hozhat a EuropeAid felügyeleti és kontrollrendszereinek kialakítása és alkalmazása terén.

| 61. | Lásd a 31. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

61.

Ajánlások

| 62. | A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  4. melléklet
  mutatja be. Ezen áttekintés, valamint a 2010-es megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék javasolja, hogy a EuropeAid hajtsa végre a cselekvési tervében szereplő alábbi intézkedéseket: |
| --- | --- |

62.

A korábbi éves jelentésekben megfogalmazott ajánlások hasznosulásának számvevőszéki áttekintését a
  4. melléklet
  mutatja be. Ezen áttekintés, valamint a 2010-es megállapítások és következtetések alapján a Számvevőszék javasolja, hogy a EuropeAid hajtsa végre a cselekvési tervében szereplő alábbi intézkedéseket:

62.

| a) | dolgozzon ki kiemelt mutatót az összes előzetes és utólagos kontroll alkalmazása után még megmaradó hibák becsült pénzügyi hatásának kimutatására (lásd: 55. bekezdés (41); |
| --- | --- |

a)

dolgozzon ki kiemelt mutatót az összes előzetes és utólagos kontroll alkalmazása után még megmaradó hibák becsült pénzügyi hatásának kimutatására (lásd: 55. bekezdés (41);

| a) | A EuropeAid a terveknek megfelelően 2010-ben elkezdte az igazgatóság portfoliójában (valamennyi ellenőrzés elvégzése után) fennmaradó hibaarány becslésére szolgáló módszertan kifejlesztését, és 2011-ben is az ütemterv szerint folytatja munkáját. A módszertant 2011 márciusában jóváhagyták, és 2011 májusában egy kísérleti tanulmány indítására került sor a tesztelés, valamint a teljes körű megvalósítás részletes munkaprogramjának kidolgozása céljából. |
| --- | --- |

a)

| b) | értékelje a különböző kontrollok költséghatékonyságát – különös tekintettel a tranzakciók utólagos ellenőrzését szolgáló rendszerre (lásd: 41. és 61. bekezdés (42); |
| --- | --- |

b)

értékelje a különböző kontrollok költséghatékonyságát – különös tekintettel a tranzakciók utólagos ellenőrzését szolgáló rendszerre (lásd: 41. és 61. bekezdés (42);

| b) | A Bizottság megkezdte az ellenőrzések költséghatékonyságára vonatkozó munkáját a EuropeAid 2010-es ellenőrzési stratégiájának szélesebb körű felülvizsgálata keretében. Ennek a munkának a felülvizsgálatára és újraindítására kerül majd sor 2011/2012-ben a költségvetési rendelet jelenleg folyó átdolgozásának végeredményétől függően.

  Lásd még a 41. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

b)

Lásd még a 41. bekezdésre adott választ.

| c) | többéves monitorozási és értékelési tervek segítségével javítsa a projektfelügyelet, és ennek részeként a helyszíni szemlék eredményességét (lásd: 44. bekezdés). |
| --- | --- |

c)

többéves monitorozási és értékelési tervek segítségével javítsa a projektfelügyelet, és ennek részeként a helyszíni szemlék eredményességét (lásd: 44. bekezdés).

| c) | A EuropeAid többéves felügyeleti és értékelési tervek bevezetését, valamint a felügyeletre vonatkozó útmutatás és jelentéstétel megerősítését tervezi – nevezetesen a 2011-ben átalakított külső támogatások kezeléséről szóló – a külképviseletek által évente kétszer benyújtott – jelentésben és az új program és projektciklus-irányítási útmutatójában. |
| --- | --- |

c)

| 63. | A Számvevőszék javasolja továbbá a EuropeAidnek, hogy: |
| --- | --- |

63.

A Számvevőszék javasolja továbbá a EuropeAidnek, hogy:

63.

| a) | vizsgálja felül a külső felügyelőktől, valamint ellenőrzések és költségvizsgálatok révén kapott igazolások megbízhatóságát (lásd: 33. bekezdés); |
| --- | --- |

a)

vizsgálja felül a külső felügyelőktől, valamint ellenőrzések és költségvizsgálatok révén kapott igazolások megbízhatóságát (lásd: 33. bekezdés);

| a) | A Bizottság munkatársai jelenleg felülvizsgálják a külső felügyelők, ellenőrzések és költségvizsgálatok révén kapott igazolások minőségét és megbízhatóságát. Ezenfelül a Bizottság 2008-ban kötelezővé tette a 15 millió eurót meghaladó közbeszerzések tartalmi ellenőrzését, és később szabványosított feladatmeghatározást adott ki. A tartalmi ellenőrzések lefedik a projekt teljes életciklusát a tervezéstől a kivitelezésig, és a felügyelők igazolásának ellenőrzésére is kiterjednek. E változások jótékony hatásai 2010-ben még nem voltak szükségszerűen láthatók. A Bizottság jelenleg a kedvezményezettek által szerződtetett költségvizsgálatok minőségének javítását célzó lehetséges mechanizmusok kialakítását is fontolgatja. |
| --- | --- |

a)

| b) | építsen ki vezetői információs rendszereket, amelyek segítségével a főigazgató és a külképviseletek vezetői szorosabban nyomon követhetik a helyszíni ellenőrzések, a külső ellenőrzések és a költségvizsgálatok eredményeinek hasznosulását (lásd: 42. bekezdés); |
| --- | --- |

b)

építsen ki vezetői információs rendszereket, amelyek segítségével a főigazgató és a külképviseletek vezetői szorosabban nyomon követhetik a helyszíni ellenőrzések, a külső ellenőrzések és a költségvizsgálatok eredményeinek hasznosulását (lásd: 42. bekezdés);

| b) | A Bizottság olyan vezetői információs rendszerek fejlesztésén dolgozik (nevezetesen az új webalapú, külképviseleti jelentési rendszer segítségével), amelyek lehetővé teszik a vezetés számára, hogy szorosabban nyomon követhessék a helyszínen rendelkezésre álló működési és pénzgazdálkodási adatokat.

  Lásd továbbá a 62. bekezdés c) pontjára adott választ. |
| --- | --- |

b)

Lásd továbbá a 62. bekezdés c) pontjára adott választ.

| c) | kapcsolja össze a „CRIS Audit” és a „CRIS Recovery Orders” (visszafizetési felszólítások) információs rendszereket (lásd: 42. bekezdés); |
| --- | --- |

c)

kapcsolja össze a „CRIS Audit” és a „CRIS Recovery Orders” (visszafizetési felszólítások) információs rendszereket (lásd: 42. bekezdés);

| c) | A EuropeAid számításai szerint az ellenőrzés eredményeinek feldolgozására és a visszafizetési felszólítások létrehozására szolgáló rendszerelem közötti kapcsolat a vezetői információs rendszerben (CRIS) 2011 végére jön létre. |
| --- | --- |

c)

| d) | tegyen további lépéseket annak érdekében, hogy az adatokat a megfelelő időben, pontosan és teljes körűen rögzítsék a CRIS információs rendszerben (lásd: 18. és 41. bekezdés). |
| --- | --- |

d)

tegyen további lépéseket annak érdekében, hogy az adatokat a megfelelő időben, pontosan és teljes körűen rögzítsék a CRIS információs rendszerben (lásd: 18. és 41. bekezdés).

| d) | A EuropeAid folytatja a 2009-ben megkezdett, az adatbevitel minőségének javulását célzó jelentős erőfeszítéseit. Ezt szem előtt tartva került sor 2010/2011-ben a szerződések és a vezetői információs rendszer (CRIS) ellenőrzési moduljának jelentős felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

d)

| 64. | Ami a költségvetési támogatást illeti, a Számvevőszék javasolja, hogy a EuropeAid: |
| --- | --- |

64.

Ami a költségvetési támogatást illeti, a Számvevőszék javasolja, hogy a EuropeAid:

64.

| a) | Gondoskodjék róla, hogy a külképviseletek minden esetben az új formában, az új rendszernek megfelelően készítsék el éves beszámolójukat a támogatott országok közpénzkezelési rendszereinek reformjáról, és ezáltal jól szerkesztett, átlátható módon bizonyítsák, hogy a közpénzek kezelésében valóban haladás mutatkozik (lásd: 34. bekezdés). |
| --- | --- |

a)

Gondoskodjék róla, hogy a külképviseletek minden esetben az új formában, az új rendszernek megfelelően készítsék el éves beszámolójukat a támogatott országok közpénzkezelési rendszereinek reformjáról, és ezáltal jól szerkesztett, átlátható módon bizonyítsák, hogy a közpénzek kezelésében valóban haladás mutatkozik (lásd: 34. bekezdés).

| a) | A Bizottság biztosítani fogja, hogy szigorúan az új formátumot alkalmazzák a közpénzkezelés alakulásának értékelésére szolgáló jól szerkesztett és átláthatóvá tett rendszerének támogatására. |
| --- | --- |

a)

| b) | Szakpolitikai dialógus révén támogassa, hogy a kedvezményezett országok közpénzkezelési reformprogramjához egyértelmű értékelési keretet alakítsanak ki (lásd: 34. bekezdés). |
| --- | --- |

b)

Szakpolitikai dialógus révén támogassa, hogy a kedvezményezett országok közpénzkezelési reformprogramjához egyértelmű értékelési keretet alakítsanak ki (lásd: 34. bekezdés).

| b) | A Bizottság elismeri annak jelentőségét, hogy a kedvezményezett országok közpénzkezelési reformprogramjához egyértelmű értékelési keretet alakítsanak ki a költségvetési támogatási műveletek kezdetétől fogva. Ezt a rendszert az illetékes hatóságokkal való rendszeres politikai párbeszéd támasztja majd alá. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Lásd: a Számvevőszék 2010-es éves jelentése az uniós költségvetés végrehajtásáról, 5. fejezet „Külső támogatás, fejlesztés és bővítés”.

(2)  A 2010-ben folyósított kifizetések 1,1 %-a.

(3)  Lásd: a tizedik Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatáról szóló 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet 118., 125. és 134. cikke (HL L 78., 2008.3.19., 1. o.), valamint a Számvevőszéknek az e rendeletre irányuló javaslatról szóló 9/2007. sz. véleménye (HL C 23., 2008.1.28.).

(4)  Ezen műveletek számvevőszéki ellenőrzését az EBB, a Bizottság és a Számvevőszék közötti háromoldalú megállapodás szabályozza (a fent említett, a tizedik EFA-ról szóló 2008. február 18-i pénzügyi szabályzat 134. cikke).

(5)  A költségvetési támogatás keretében a Bizottság a pénzeszközöket a partnerország államkincstárába utalva, kiegészítő költségvetési támogatást nyújtva támogatja a nemzeti fejlesztési stratégiákat.

(6)  A tizedik Európai Fejlesztési Alapról szóló pénzügyi szabályzat 21–29. cikke.

(7)  A globális kötelezettségvállalások a finanszírozási határozatoktól függenek. A bruttó és a nettó összeg közötti különbség kötelezettségvállalások visszavonásából adódik.

(8)  A Cotonoui Megállapodás értelmében az AKCS-n belüli együttműködés a regionális együttműködési és integrációs keretrendszer szerves része, és kiterjed minden olyan regionális műveletre, amely számos vagy az összes AKCS-állam előnyét szolgálja.

(9)  Támogatás fejlődő országoknak a pénzügyi válság hatásának kezeléséhez.

(10)  Ezek összege az egyes szerződésektől függ. A bruttó és a nettó összeg közötti különbség kötelezettségvállalások visszavonásából adódik.

(11)  Elévült kifizetetlen kötelezettségvállalásnak tekintendők azok az összegek, amelyeket már több mint öt éve lekötöttek, de továbbra sem költöttek el. Alvó felhasználatlan kötelezettségvállalásnak minősülnek azok az összegek, amelyeket lekötöttek, de több mint két évig sem szerződésben, sem máshogy nem költöttek el.

(12)  118. és 124. cikk.

(13)  Az összevont pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a készpénzforgalmi kimutatás, valamint az Európai Fejlesztési Alapokba befizetendő tételek táblázata.

(14)  A tizedik EFA-ról szóló pénzügyi szabályzat 2., 3., 4. cikke, 125. cikkének (4) bekezdése és 134. cikke értelmében ez a megbízhatósági nyilatkozat nem vonatkozik az EFA forrásainak azon részére, amelyet az EBB kezel, illetve amelyért az EBB viseli a felelősséget.

(15)  Az EFA számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége által kiadott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve ezek hiányában a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kiadott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak. A pénzügyi szabályzatnak megfelelően a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó összevont pénzügyi kimutatások ezen – az EFA számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott – számviteli szabályok alapján készültek, amelyek az eredményszemléletű számvitel elveit az Európai Unió sajátos környezetéhez igazítják, míg az EFA-k végrehajtásáról szóló összevont jelentések továbbra is elsősorban készpénzforgalmi szemlélet alapján készülnek.

(16)  Lásd: a tizedik Európai Fejlesztési Alapról szóló, 2008. február 18-i pénzügyi szabályzat 122. cikke: a pénzügyi kimutatásoknak tartalmazniuk kell a mérleget, a gazdasági eredménykimutatást, a pénzforgalmi kimutatást és az Európai Fejlesztési Alapba befizetendő összegek táblázatát.

(17)  Lásd: a tizedik Európai Fejlesztési Alapról szóló, 2008. február 18-i pénzügyi szabályzat 123. cikke: a pénzügyi műveletek végrehajtására vonatkozó jelentéseknek tartalmazniuk kell olyan táblázatokat, amelyek ismertetik az előirányzatokat, a kötelezettségvállalásokat és a kifizetéseket.

(18)  EuropeAid: 128 projekt és 20, költségvetési támogatással kapcsolatos tranzakció; Humanitárius Segélyek Főigazgatósága: 7 tranzakció humanitárius segélyezési projektek keretében; Külkapcsolati Főigazgatóság: 10, igazgatási kiadásokkal kapcsolatos tranzakció.

(19)  Pl.: szerződéstípus, a szerződés induló és záró napja.

(20)  A pénzügyi évek elkülönítése azt kívánja biztosítani, hogy az összes bevétel és az összes kiadás pontosan, a megfelelő számviteli időszakban legyen rögzítve.

(21)  A Számvevőszék reprezentatív statisztikai minta alapján becsüli meg a hibaarányt. Az itt feltüntetett szám a legjobb becslés eredménye („a legvalószínűbb hibaarány”). A Számvevőszék 95 %-os konfidenciaszinttel állítja, hogy az alapsokaságban a hibaarány 1,0 % és 5,9 % (alsó és felső hibahatár) között van.

(22)  Lásd: az EFA-ból az AKCS-országoknak nyújtott költségvetési támogatásokról szóló 2/2005. sz. különjelentés 28. és 29. bekezdése (HL C 249., 2005.10.7.).

(23)  A (vállalkozói vagy beszállítói szerződésekre vonatkozó) teljesítési garancia kártalanítja az ajánlatkérőt minden olyan kár esetében, ami abból adódik, hogy a nyertes ajánlattevő nem teljesítette szerződéses kötelezettségeit teljes körűen és megfelelően.

(24)  Kivéve az előcsatlakozási támogatást, a nyugat-balkáni államoknak nyújtott támogatást, a humanitárius segítségnyújtást, a makroszintű pénzügyi támogatást, a közös kül- és biztonságpolitikát és a gyorsreagálású mechanizmust.

(25)  54. bekezdés.

(26)  Az 54. bekezdés b) pontja.

(27)  A EuropeAid irányítási és ellenőrzési hierarchiájának megerősítését célzó cselekvési terv, 2010.11.19.

(28)  A EuropeAid irányítási és ellenőrzési hierarchiájának megerősítését célzó cselekvési terv, 2010.11.19., 7.1. és 7.2. sz. intézkedés.

(29)  A EuropeAid irányítási és ellenőrzési hierarchiájának megerősítését célzó cselekvési terv, 2010.11.19., 2.1. és 2.2. sz. intézkedés.

(30)  Közös RELEX Információs Rendszer.

(31)  EuropeAid 01: „Ellenőrző látogatások 2008 márciusa és 2009 szeptembere között: a főbb ajánlások összefoglalása”, kelt: 2010. december 17.

(32)  A EuropeAid irányítási és ellenőrzési hierarchiájának megerősítését célzó 2010. november 19-i cselekvési terv, 6.2. sz. intézkedés.

(33)  47. bekezdés.

(34)  Az IAC egy bizottsági főigazgatóság egyik részlege. Irányításáért egy osztályvezető felel, aki közvetlenül a főigazgatónak számol be. A részleg feladata, hogy a főigazgatóság műveleteinek javítása érdekében független bizonyosságot nyújtson a belsőkontroll-rendszer eredményességére nézve.

(35)  Az IAS a Bizottság egyik főigazgatósága. Vezetője a Bizottság belső ellenőre, aki a Bizottság Ellenőrzés-felügyeleti bizottságának tartozik beszámolással. A szolgálat feladata, hogy független bizonyosságot nyújtson a belsőkontroll-rendszerek eredményességére nézve és hogy véleményekkel, tanácsadással és ajánlásokkal segítse a Bizottságot.

(36)  Az összes előzetes és utólagos kontrollmechanizmus alkalmazását követően fennmaradó hibaarány.

(37)  A EuropeAid 2010-es éves tevékenységi jelentése, 3.1.2.2.4. bekezdés, 30. o.

(38)  50. bekezdés.

(39)  A EuropeAid 2010-es éves tevékenységi jelentése, 3.1.2.2.4. bekezdés, 30. o.

(40)  Lásd: a Számvevőszék 2010-es éves jelentése az uniós költségvetés végrehajtásáról, 5. fejezet „Külső támogatás, fejlesztés és bővítés”, 5.35. és 5.36. bekezdés, valamint 5.1. melléklet.

(41)  Lásd még: a Számvevőszék EFA-ról szóló 2009-es éves jelentése, 54. bekezdés, a) pont.

(42)  Lásd még: a Számvevőszék EFA-ról szóló 2009-es éves jelentése, 54. bekezdés, b) pont.

(43)  Nettó összegek a 2010-es pénzügyi évben.

Forrás: Európai Számvevőszék, az EuropeAid DataWarehouse által szolgáltatott adatok alapján.

(44)  A nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA-hoz eredetlieg rendelt összegek, társfinanszírozás, kamat, egyéb források, valamint transzferek korábbi EFA-kból.

(45)  A források százalékában.

(46)  A negatív összegek visszavont kötelezettségvállalásoknak felelnek meg.

Forrás: Számvevőszék, a pénzügyi műveletek végrehajtásáról szóló EFA-jelentések és a 2010. december 31-i pénzügyi kimutatások alapján.

---

1. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP ÁLTAL LEBONYOLÍTOTT TRANZAKCIÓK TESZTELÉSÉNEK EREDMÉNYE

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektek | Költségvetési támogatás | Összesen |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Összes kötelezettségvállalás: | 20 | 10 | 30 | 50 | 45 | 60 |
| Összes kifizetés (ebből): | 145 | 20 | 165 | 170 | 170 | 148 |
| Előlegek | 0 | 0 | 0 | 0 | 40 | 0 |
| Közbenső/záró kifizetések | 145 | 20 | 165 | 170 | 130 | 148 |
| A KIFIZETÉSEK TESZTELÉSÉNEK EREDMÉNYEI (1)
   (2) |
| A tesztelt tranzakciókon belül azok aránya, amelyek: |
| Mentesek a hibáktól | 74 % | (107) | 65 % | (13) | 73 % | (120) | 78 % | 76 % | 63 % |
| Egy vagy több hibát tartalmaztak | 26 % | (38) | 35 % | (7) | 27 % | (45) | 22 % | 24 % | 37 % |
| A hibák által érintett kifizetések elemzése |
| Hibatípus szerinti elemzés |
| Nem számszerűsíthető hibák | 39 % | (15) | 100 % | (7) | 49 % | (22) | 65 % | 61 % | 49 % |
| Számszerűsíthető hibák | 61 % | (23) | 0 % | (0) | 51 % | (23) | 35 % | 39 % | 51 % |
| Támogathatóság | 70 % | (16) | 0 % | (0) | 70 % | (16) | 23 % | 44 % | 68 % |
| Megalapozottság | 17 % | (4) | 0 % | (0) | 17 % | (4) | 23 % | 38 % | 21 % |
| Pontosság | 13 % | (3) | 0 % | (0) | 13 % | (3) | 54 % | 19 % | 11 % |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK KIFIZETÉSEKRE GYAKOROLT BECSÜLT HATÁSA |
| A legvalószínűbb hibaarány | 3,4 % | | | |
| Alsó hibakorlát | 1,0 % | | | |
| Felső hibakorlát | 5,9 % | | | |

2010

2009

2008

2007

Projektek

Költségvetési támogatás

Összesen

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes kötelezettségvállalás:

20

10

30

50

45

60

Összes kifizetés (ebből):

145

20

165

170

170

148

Előlegek

0

0

0

0

40

0

Közbenső/záró kifizetések

145

20

165

170

130

148

A KIFIZETÉSEK TESZTELÉSÉNEK EREDMÉNYEI (1)
   (2)

A tesztelt tranzakciókon belül azok aránya, amelyek:

Mentesek a hibáktól

74 %

(107)

65 %

(13)

73 %

(120)

78 %

76 %

63 %

Egy vagy több hibát tartalmaztak

26 %

(38)

35 %

(7)

27 %

(45)

22 %

24 %

37 %

A hibák által érintett kifizetések elemzése

Hibatípus szerinti elemzés

Nem számszerűsíthető hibák

39 %

(15)

100 %

(7)

49 %

(22)

65 %

61 %

49 %

Számszerűsíthető hibák

61 %

(23)

0 %

(0)

51 %

(23)

35 %

39 %

51 %

Támogathatóság

70 %

(16)

0 %

(0)

70 %

(16)

23 %

44 %

68 %

Megalapozottság

17 %

(4)

0 %

(0)

17 %

(4)

23 %

38 %

21 %

Pontosság

13 %

(3)

0 %

(0)

13 %

(3)

54 %

19 %

11 %

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK KIFIZETÉSEKRE GYAKOROLT BECSÜLT HATÁSA

A legvalószínűbb hibaarány

3,4 %

Alsó hibakorlát

1,0 %

Felső hibakorlát

5,9 %

---

(1)  Hogy jobb betekintést nyerjünk a szakpolitika-csoport eltérő kockázati profilú területeibe, a mintát szegmensekre osztottuk fel.

(2)  A zárójelben szereplő számok a tranzakciók tényleges számát jelölik.

---

2. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP ÉS AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSBŐL FINANSZÍROZOTT FEJLESZTÉSI TÁMOGATÁSOK RENDSZEREIRE VONATKOZÓ VIZSGÁLAT EREDMÉNYE

A kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése

| Érintett rendszer | Kontrollkörnyezet | Előzetes kontrollok | Monitoring és felügyelet | Külső ellenőrzések | Belső ellenőrzések | Általános értékelés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A EuropeAid központi részlegei | Eredményes | Részben eredményes | Eredményes | Eredményes | Eredményes | Részben eredményes |
| Külképviseletek | Eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | N/A | Részben eredményes |

Érintett rendszer

Kontrollkörnyezet

Előzetes kontrollok

Monitoring és felügyelet

Külső ellenőrzések

Belső ellenőrzések

Általános értékelés

A EuropeAid központi részlegei

Eredményes

Részben eredményes

Eredményes

Eredményes

Eredményes

Részben eredményes

Külképviseletek

Eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

N/A

Részben eredményes

A felügyeleti és kontrollrendszerek általános értékelése

| Általános értékelés | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes | Részben eredményes |

Általános értékelés

2010

2009

2008

2007

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

Részben eredményes

---

3. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KIADOTT, AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPRA ÉS AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSBŐL FINANSZÍROZOTT FEJLESZTÉSI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ VEZETŐI TELJESSÉGI NYILATKOZATOK VIZSGÁLATÁNAK EREDMÉNYE

| A főbb érintett főigazgatóságok | A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege
   (1) | Megfogalmazott fenntartások | A Számvevőszék észrevételei | A megbízhatóság általános értékelése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| AIDCO | fenntartás nélkül | N/A | A EuropeAid átfogó kontrollstratégiát léptetett életbe. Felügyeleti és kontrollrendszereinek kialakításában és alkalmazásában ismét komoly javulás tapasztalható. A Számvevőszék ellenőrzése azonban úgy találta, hogy bizonyos kontrollokban még mindig mutatkoznak hiányosságok, és a kifizetéseket lényeges hibák jellemzik. | B | B |
| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |

A főbb érintett főigazgatóságok

A főigazgató által kiadott nyilatkozat jellege
   (1)

Megfogalmazott fenntartások

A Számvevőszék észrevételei

A megbízhatóság általános értékelése

2010

2009

AIDCO

fenntartás nélkül

N/A

A EuropeAid átfogó kontrollstratégiát léptetett életbe. Felügyeleti és kontrollrendszereinek kialakításában és alkalmazásában ismét komoly javulás tapasztalható. A Számvevőszék ellenőrzése azonban úgy találta, hogy bizonyos kontrollokban még mindig mutatkoznak hiányosságok, és a kifizetéseket lényeges hibák jellemzik.

B

B

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

---

(1)  A főigazgató megbízhatósági nyilatkozatában leszögezi: kellő bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy az alkalmazott kontrolleljárások a szükséges módon garantálják a tranzakciók szabályszerűségét.

| A: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

A:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| B: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

B:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés csak részben korrekt értékelést ad a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

| C: | a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

C:

a főigazgató nyilatkozata és az éves tevékenységi jelentés nem ad korrekt értékelést a pénzügyi irányítás szabályszerűségéről.

---

4. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOKRA VONATKOZÓ KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA

| Év | A Számvevőszék ajánlása | Elért eredmények | A Bizottság válasza | A Számvevőszék elemzése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Az átfogó kontrollstratégia tervezett felülvizsgálata során a EuropeAid dolgozzon ki kiemelt mutatót az összes előzetes és utólagos kontroll alkalmazása után még megmaradó hibák becsült pénzügyi hatásának mérésére; ezt a mutatót például a lezárt projektek reprezentatív statisztikai mintájának vizsgálatára alapozhatná (2009-es éves jelentés, 54. bekezdés, a) pont). | A EuropeAid jelenleg vizsgálja felül általános kontrollstratégiáját; ennek során hivatkozik a „EuropeAid irányítási és ellenőrzési hierarchiájának megerősítését célzó cselekvési tervre”. A EuropeAid külső tanácsadót szerződtetett, hogy az megbízható és kivitelezhető módszertant dolgozzon ki. A EuropeAid általi elfogadásra a tervek szerint 2011 első felében fog sor kerülni. | A EuropeAid a terveknek megfelelően 2010-ben elkezdte az igazgatóság portfoliójában (valamennyi ellenőrzés elvégzése után) fennmaradó hibaarány becslésére szolgáló módszertan kifejlesztését, és 2011-ben is az ütemterv szerint folytatja munkáját. A módszertant 2011 márciusában jóváhagyták, és 2011 májusában egy kísérleti tanulmány indítására került sor a tesztelése, valamint a teljes körű megvalósítás részletes munkaprogramjának kidolgozása céljából. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| A EuropeAid ezen felülvizsgálat keretében értékelje a különböző kontrollok költséghatékonyságát – különös tekintettel a tranzakciók utólagos ellenőrzését szolgáló rendszerre (2009-es éves jelentés, 54. bekezdés, b) pont). | Amint azt az előző ajánlásnál is említettük, a EuropeAid jelenleg vizsgálja felül kontrollstratégiáját. A kontrollok költségéről becslés készült. | A Bizottság megkezdte a 2010-ben végrehajtott ellenőrzések költséghatékonyságával kapcsolatos munkáját. Ennek a munkának a felülvizsgálatára és újraindítására kerül majd sor 2011/2012-ben a költségvetési rendelet jelenleg folyó átdolgozásának végeredményétől függően. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| A EuropeAid véglegesítse és juttassa el az érintettekhez azt a pénzgazdálkodási eszköztárat, amely a végrehajtó szervezetek, a vállalkozók és a kedvezményezettek szintjén mutatkozó nagy inherens hibakockázatot azáltal kívánja kezelni, hogy elmélyíti az érintettek pénzgazdálkodási és támogathatósági szabályokkal kapcsolatos ismereteit (2009-es éves jelentés, 54. bekezdés, c) pont). | A pénzgazdálkodási eszköztár véglegesítése megtörtént, és 2010 decemberében megkezdődött az érintettekhez való eljuttatás. 2011 februárja óta az eszköztár az interneten is elérhető. | Ez az ajánlás teljes mértékben megvalósult. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| A EuropeAid továbbra is gondoskodjon róla, hogy a külképviseletek a megfelelő időben és teljes körűen rögzítsék adataikat a CRIS Audit rendszerben (2009-es éves jelentés, 54. bekezdés, d) pont). | A EuropeAid erőfeszítései ellenére a 2010-ben felkeresett hét külképviseletből háromnál továbbra is tartalmazott korlátozott minőségű adatokat a CRIS Audit. | A EuropeAid 2011-ben megkezdte a Közös Külkapcsolati Információs Rendszer (CRIS) ellenőrzési moduljának felülvizsgálatát. Ez a felülvizsgálat a CRIS adatminőségére vonatkozó, jelenleg folyó horizontális tevékenységgel együtt középtávon jelentős javulást hoz majd az ellenőrzési modul adatminőségi kérdéseiben. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| 2009 | A CRIS Audit felépítését úgy kellene módosítani, hogy információval szolgáljon a jogosulatlannak bizonyult kiadások végösszegéről, illetve arról, hogy az ellenőrzött féllel folytatott egyeztetéseket követően milyen pénzügyi korrekciókra került sor (2009-es éves jelentés, 54. bekezdés, e) pont). | Ebben a kérdésben 2010-ben nem mutatkozott előrelépés. | Ezt az ajánlást a Számvevőszék a 2010 novemberében közzétett, a 2009. évi éves jelentésében adta ki, és a Bizottság elfogadta. Az éves tervezési ciklusba még nem integrált IT-fejlesztések átfutási ideje azonban nagyon hosszú. A CRIS audit felülvizsgálatának konceptuális és tervezési munkálatai 2011-ben ugyan megkezdődtek, de nem valószínű, hogy a rendszerszerű változások gyakorlatba való átültetésére 2012 előtt sor kerül. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| A EuropeAid gondoskodjon arról, hogy a teljesítményhez kötött változó részletfizetések konkrét feltételei világosan határozzák meg a mutatókat, a célokat, a számítási módszereket és az igazolások forrását (2009-es éves jelentés, 55. bekezdés, a) pont). | A tizedik EFA-ból finanszírozott költségvetési támogatásokról szóló finanszírozási megállapodások, amelyeket 2010-ben ellenőriztünk, kivétel nélkül világosan és egyértelműen meghatározták a mutatókat, a célokat, a számítási módszereket és az igazolások forrását. | Ez az ajánlás teljes mértékben megvalósult. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |
| A EuropeAid gondoskodjon róla, hogy a külképviseletek jelentéseikben jól szerkesztett és átlátható módon bizonyítsák, hogy a közpénzek kezelésében valóban haladás mutatkozik. Tegyék ezt oly módon, hogy a) határozzák meg egyértelműen azokat a kritériumokat, amelyekhez képest a haladást mérik (vagyis hogy melyek a támogatott országtól a tárgyidőszak alatt elvárt eredmények); b) mutassák be a ténylegesen elért haladást; és c) indokolják meg, hogy adott esetben miért nem haladt a tervek szerint a reformprogram (2009-es éves jelentés, 55. bekezdés, b) pont). | 2010 júniusában új formátumot, és ennek részeként a közpénzkezelési reform alakulásának értékeléséhez új rendszert vezettek be a külképviseletek az éves közpénzkezelés-felügyeleti jelentés elkészítéséhez. A jól szerkesztett, átlátható értékelést segíti, hogy a kedvezményezett kormány teljesítményét egyértelmű, reális, fontossági sorrendbe állított rövid (következő 12 hónap), illetve középtávú (következő három év) célokkal vetik össze. A Számvevőszék azonban 2010-ben egyes esetekben azt tapasztalta, hogy a közpénzkezelési reformprogram / cselekvési tervek elfogadása még nem történt meg, illetve az abban foglalt célok nem voltak reálisak, egyértelműek és fontossági kategóriákba rendezettek. Ez akadályozta a jól szerkesztett, átlátható értékelést. | Ez az ajánlás teljes mértékben megvalósult. A 2010 júniusában kiadott, jelentéstételre vonatkozó útmutatáson felül a Bizottság a kedvezményezettek közpénzkezelési stratégiájának relevanciáját és megbízhatóságát értékelő, jól szerkesztett rendszert dolgozott ki, amelyet a költségvetési támogatási programok megkezdése előtt kell alkalmazni. Ez nagy hangsúlyt helyez a program időtartama alatt nyomon követhető egyértelmű bázisidőszakokat és célokat tartalmazó értékelési rendszer kialakítására. Ezt a rendszert 2011 februárjában az AKCS-küldöttségek rendelkezésére bocsátották az új programok elkészítéséhez. | A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát. |

Év

A Számvevőszék ajánlása

Elért eredmények

A Bizottság válasza

A Számvevőszék elemzése

2009

Az átfogó kontrollstratégia tervezett felülvizsgálata során a EuropeAid dolgozzon ki kiemelt mutatót az összes előzetes és utólagos kontroll alkalmazása után még megmaradó hibák becsült pénzügyi hatásának mérésére; ezt a mutatót például a lezárt projektek reprezentatív statisztikai mintájának vizsgálatára alapozhatná (2009-es éves jelentés, 54. bekezdés, a) pont).

A EuropeAid jelenleg vizsgálja felül általános kontrollstratégiáját; ennek során hivatkozik a „EuropeAid irányítási és ellenőrzési hierarchiájának megerősítését célzó cselekvési tervre”. A EuropeAid külső tanácsadót szerződtetett, hogy az megbízható és kivitelezhető módszertant dolgozzon ki. A EuropeAid általi elfogadásra a tervek szerint 2011 első felében fog sor kerülni.

A EuropeAid a terveknek megfelelően 2010-ben elkezdte az igazgatóság portfoliójában (valamennyi ellenőrzés elvégzése után) fennmaradó hibaarány becslésére szolgáló módszertan kifejlesztését, és 2011-ben is az ütemterv szerint folytatja munkáját. A módszertant 2011 márciusában jóváhagyták, és 2011 májusában egy kísérleti tanulmány indítására került sor a tesztelése, valamint a teljes körű megvalósítás részletes munkaprogramjának kidolgozása céljából.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

A EuropeAid ezen felülvizsgálat keretében értékelje a különböző kontrollok költséghatékonyságát – különös tekintettel a tranzakciók utólagos ellenőrzését szolgáló rendszerre (2009-es éves jelentés, 54. bekezdés, b) pont).

Amint azt az előző ajánlásnál is említettük, a EuropeAid jelenleg vizsgálja felül kontrollstratégiáját. A kontrollok költségéről becslés készült.

A Bizottság megkezdte a 2010-ben végrehajtott ellenőrzések költséghatékonyságával kapcsolatos munkáját. Ennek a munkának a felülvizsgálatára és újraindítására kerül majd sor 2011/2012-ben a költségvetési rendelet jelenleg folyó átdolgozásának végeredményétől függően.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

A EuropeAid véglegesítse és juttassa el az érintettekhez azt a pénzgazdálkodási eszköztárat, amely a végrehajtó szervezetek, a vállalkozók és a kedvezményezettek szintjén mutatkozó nagy inherens hibakockázatot azáltal kívánja kezelni, hogy elmélyíti az érintettek pénzgazdálkodási és támogathatósági szabályokkal kapcsolatos ismereteit (2009-es éves jelentés, 54. bekezdés, c) pont).

A pénzgazdálkodási eszköztár véglegesítése megtörtént, és 2010 decemberében megkezdődött az érintettekhez való eljuttatás. 2011 februárja óta az eszköztár az interneten is elérhető.

Ez az ajánlás teljes mértékben megvalósult.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

A EuropeAid továbbra is gondoskodjon róla, hogy a külképviseletek a megfelelő időben és teljes körűen rögzítsék adataikat a CRIS Audit rendszerben (2009-es éves jelentés, 54. bekezdés, d) pont).

A EuropeAid erőfeszítései ellenére a 2010-ben felkeresett hét külképviseletből háromnál továbbra is tartalmazott korlátozott minőségű adatokat a CRIS Audit.

A EuropeAid 2011-ben megkezdte a Közös Külkapcsolati Információs Rendszer (CRIS) ellenőrzési moduljának felülvizsgálatát. Ez a felülvizsgálat a CRIS adatminőségére vonatkozó, jelenleg folyó horizontális tevékenységgel együtt középtávon jelentős javulást hoz majd az ellenőrzési modul adatminőségi kérdéseiben.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

2009

A CRIS Audit felépítését úgy kellene módosítani, hogy információval szolgáljon a jogosulatlannak bizonyult kiadások végösszegéről, illetve arról, hogy az ellenőrzött féllel folytatott egyeztetéseket követően milyen pénzügyi korrekciókra került sor (2009-es éves jelentés, 54. bekezdés, e) pont).

Ebben a kérdésben 2010-ben nem mutatkozott előrelépés.

Ezt az ajánlást a Számvevőszék a 2010 novemberében közzétett, a 2009. évi éves jelentésében adta ki, és a Bizottság elfogadta. Az éves tervezési ciklusba még nem integrált IT-fejlesztések átfutási ideje azonban nagyon hosszú. A CRIS audit felülvizsgálatának konceptuális és tervezési munkálatai 2011-ben ugyan megkezdődtek, de nem valószínű, hogy a rendszerszerű változások gyakorlatba való átültetésére 2012 előtt sor kerül.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

A EuropeAid gondoskodjon arról, hogy a teljesítményhez kötött változó részletfizetések konkrét feltételei világosan határozzák meg a mutatókat, a célokat, a számítási módszereket és az igazolások forrását (2009-es éves jelentés, 55. bekezdés, a) pont).

A tizedik EFA-ból finanszírozott költségvetési támogatásokról szóló finanszírozási megállapodások, amelyeket 2010-ben ellenőriztünk, kivétel nélkül világosan és egyértelműen meghatározták a mutatókat, a célokat, a számítási módszereket és az igazolások forrását.

Ez az ajánlás teljes mértékben megvalósult.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

A EuropeAid gondoskodjon róla, hogy a külképviseletek jelentéseikben jól szerkesztett és átlátható módon bizonyítsák, hogy a közpénzek kezelésében valóban haladás mutatkozik. Tegyék ezt oly módon, hogy a) határozzák meg egyértelműen azokat a kritériumokat, amelyekhez képest a haladást mérik (vagyis hogy melyek a támogatott országtól a tárgyidőszak alatt elvárt eredmények); b) mutassák be a ténylegesen elért haladást; és c) indokolják meg, hogy adott esetben miért nem haladt a tervek szerint a reformprogram (2009-es éves jelentés, 55. bekezdés, b) pont).

2010 júniusában új formátumot, és ennek részeként a közpénzkezelési reform alakulásának értékeléséhez új rendszert vezettek be a külképviseletek az éves közpénzkezelés-felügyeleti jelentés elkészítéséhez. A jól szerkesztett, átlátható értékelést segíti, hogy a kedvezményezett kormány teljesítményét egyértelmű, reális, fontossági sorrendbe állított rövid (következő 12 hónap), illetve középtávú (következő három év) célokkal vetik össze. A Számvevőszék azonban 2010-ben egyes esetekben azt tapasztalta, hogy a közpénzkezelési reformprogram / cselekvési tervek elfogadása még nem történt meg, illetve az abban foglalt célok nem voltak reálisak, egyértelműek és fontossági kategóriákba rendezettek. Ez akadályozta a jól szerkesztett, átlátható értékelést.

Ez az ajánlás teljes mértékben megvalósult. A 2010 júniusában kiadott, jelentéstételre vonatkozó útmutatáson felül a Bizottság a kedvezményezettek közpénzkezelési stratégiájának relevanciáját és megbízhatóságát értékelő, jól szerkesztett rendszert dolgozott ki, amelyet a költségvetési támogatási programok megkezdése előtt kell alkalmazni. Ez nagy hangsúlyt helyez a program időtartama alatt nyomon követhető egyértelmű bázisidőszakokat és célokat tartalmazó értékelési rendszer kialakítására. Ezt a rendszert 2011 februárjában az AKCS-küldöttségek rendelkezésére bocsátották az új programok elkészítéséhez.

A Számvevőszék tudomásul veszi a Bizottság válaszát.

---