# Uradni list C 351E/2011

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2011.351.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 351E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 542. december 2011 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2011.351.slv

Uradni list

Evropske unije

C 351E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 542. december 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 6. julij–8. julij 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 298 E, 4.11.2010.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 6. julij 2010 |
| 2011/C 351E/01 | Strategija Evropske unije za regijo Baltskega morja in vloga makroregij v prihodnji kohezijski politikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja in vlogi makroregij v prihodnji kohezijski politiki (2009/2230(INI)) | 1 |
| 2011/C 351E/02 | Prispevek regionalne politike EU v boju proti finančni in gospodarski krizi, zlasti ob upoštevanju cilja 2Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o prispevku regionalne politike EU v boju proti finančni in gospodarski krizi, zlasti ob upoštevanju cilja 2 (2009/2234(INI)) | 8 |
| 2011/C 351E/03 | Trajnostno naravnana prihodnost prometaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (2009/2096(INI)) | 13 |
| 2011/C 351E/04 | Letno poročilo o dejavnostih Odbora za peticije 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o razpravah Odbora za peticije v letu 2009 (2009/2139(INI)) | 23 |
| 2011/C 351E/05 | Spodbujanje dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvomResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (2009/2221(INI)) | 29 |
| 2011/C 351E/06 | Nestandardne pogodbe, zanesljive poklicne poti in nove oblike socialnega dialogaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o netipičnih pogodbah, zanesljivih poklicnih poteh, prožni varnosti in novih oblikah socialnega dialoga (2009/2220(INI)) | 39 |
| 2011/C 351E/07 | Zelena knjiga Komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o zeleni knjigi Komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski uniji (2009/2153(INI)) | 48 |
| | Sreda, 7. julij 2010 |
| 2011/C 351E/08 | Prejemki direktorjev javnih družb in politika prejemkov v sektorju finančnih storitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o prejemkih direktorjev javnih družb in politiki prejemkov v sektorju finančnih storitev (2010/2009(INI)) | 56 |
| 2011/C 351E/09 | Priporočila Komisiji o čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 s priporočili Komisiji o čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorju (2010/2006(INI)) | 61 |
| PRILOGA K RESOLUCIJI | 65 |
| 2011/C 351E/10 | Evropski instrument za finančno stabilnost, evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in prihodnji ukrepiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o evropskem instrumentu za finančno stabilnost in Evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo ter prihodnjih ukrepih | 69 |
| 2011/C 351E/11 | Prošnja Islandije za članstvo v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o prošnji Islandije za članstvo v Evropski uniji | 73 |
| | Četrtek, 8. julij 2010 |
| 2011/C 351E/12 | KosovoResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo | 78 |
| 2011/C 351E/13 | AlbanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Albaniji | 85 |
| 2011/C 351E/14 | Razmere v KirgizijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o razmerah v Kirgizistanu | 92 |
| 2011/C 351E/15 | Aids/HIV v pričakovanju 18. mednarodne konference o aidsu (Dunaj, od 18. do 23. julija 2010)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o na pravicah temelječem pristopu k odzivu EU na HIV/aids | 95 |
| 2011/C 351E/16 | Začetek veljavnosti Konvencije o kasetnem strelivu (MKKS) 1. avgusta 2010 in vloga EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o začetku veljavnosti konvencije o kasetnem strelivu in vlogi EU | 101 |
| 2011/C 351E/17 | Prihodnost skupne kmetijske politike po letu 2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (2009/2236(INI)) | 103 |
| 2011/C 351E/18 | Režim uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU s stališča prihodnje reforme skupne ribiške politikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o režimu uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU s stališča prihodnje reforme skupne ribiške politike (2009/2238(INI)) | 119 |
| 2011/C 351E/19 | Zimbabve, zlasti primer Faraia MaguwujaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Zimbabveju, zlasti o primeru Faraija Maguwuja | 128 |
| 2011/C 351E/20 | Venezuela, zlasti primer Marie Lourdes AfiuniResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Venezueli, zlasti primeru Marie Lourdes Afiuni | 130 |
| 2011/C 351E/21 | Severna KorejaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Severni Koreji | 132 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 6. julij–8. julij 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 298 E, 4.11.2010.SPREJETA BESEDILA

Torek, 6. julij 2010

2011/C 351E/01

Strategija Evropske unije za regijo Baltskega morja in vloga makroregij v prihodnji kohezijski politikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja in vlogi makroregij v prihodnji kohezijski politiki (2009/2230(INI))

1

2011/C 351E/02

Prispevek regionalne politike EU v boju proti finančni in gospodarski krizi, zlasti ob upoštevanju cilja 2Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o prispevku regionalne politike EU v boju proti finančni in gospodarski krizi, zlasti ob upoštevanju cilja 2 (2009/2234(INI))

8

2011/C 351E/03

Trajnostno naravnana prihodnost prometaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (2009/2096(INI))

13

2011/C 351E/04

Letno poročilo o dejavnostih Odbora za peticije 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o razpravah Odbora za peticije v letu 2009 (2009/2139(INI))

23

2011/C 351E/05

Spodbujanje dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvomResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (2009/2221(INI))

29

2011/C 351E/06

Nestandardne pogodbe, zanesljive poklicne poti in nove oblike socialnega dialogaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o netipičnih pogodbah, zanesljivih poklicnih poteh, prožni varnosti in novih oblikah socialnega dialoga (2009/2220(INI))

39

2011/C 351E/07

Zelena knjiga Komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o zeleni knjigi Komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski uniji (2009/2153(INI))

48

Sreda, 7. julij 2010

2011/C 351E/08

Prejemki direktorjev javnih družb in politika prejemkov v sektorju finančnih storitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o prejemkih direktorjev javnih družb in politiki prejemkov v sektorju finančnih storitev (2010/2009(INI))

56

2011/C 351E/09

Priporočila Komisiji o čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 s priporočili Komisiji o čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorju (2010/2006(INI))

61

PRILOGA K RESOLUCIJI

65

2011/C 351E/10

Evropski instrument za finančno stabilnost, evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in prihodnji ukrepiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o evropskem instrumentu za finančno stabilnost in Evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo ter prihodnjih ukrepih

69

2011/C 351E/11

Prošnja Islandije za članstvo v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o prošnji Islandije za članstvo v Evropski uniji

73

Četrtek, 8. julij 2010

2011/C 351E/12

KosovoResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo

78

2011/C 351E/13

AlbanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Albaniji

85

2011/C 351E/14

Razmere v KirgizijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o razmerah v Kirgizistanu

92

2011/C 351E/15

Aids/HIV v pričakovanju 18. mednarodne konference o aidsu (Dunaj, od 18. do 23. julija 2010)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o na pravicah temelječem pristopu k odzivu EU na HIV/aids

95

2011/C 351E/16

Začetek veljavnosti Konvencije o kasetnem strelivu (MKKS) 1. avgusta 2010 in vloga EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o začetku veljavnosti konvencije o kasetnem strelivu in vlogi EU

101

2011/C 351E/17

Prihodnost skupne kmetijske politike po letu 2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (2009/2236(INI))

103

2011/C 351E/18

Režim uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU s stališča prihodnje reforme skupne ribiške politikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o režimu uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU s stališča prihodnje reforme skupne ribiške politike (2009/2238(INI))

119

2011/C 351E/19

Zimbabve, zlasti primer Faraia MaguwujaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Zimbabveju, zlasti o primeru Faraija Maguwuja

128

2011/C 351E/20

Venezuela, zlasti primer Marie Lourdes AfiuniResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Venezueli, zlasti primeru Marie Lourdes Afiuni

130

2011/C 351E/21

Severna KorejaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Severni Koreji

132

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 6. julij 2010 |
| 2011/C 351E/22 | Zahteva za zaščito poslanske imunitete Valdemarja TomaševskegaSklep Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Valdemarja Tomaševskega (2010/2047(IMM)) | 137 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 6. julij 2010

2011/C 351E/22

Zahteva za zaščito poslanske imunitete Valdemarja TomaševskegaSklep Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Valdemarja Tomaševskega (2010/2047(IMM))

137

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 6. julij 2010 |
| 2011/C 351E/23 | Pristop držav članic h Konvenciji o mednarodnih razstavah, podpisani 22. novembra 1928 v Parizu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu držav članic za pristop h Konvenciji o mednarodnih razstavah, podpisani 22. novembra 1928 v Parizu in dopolnjeni s protokoli z dne 10. maja 1948, 16. novembra 1966, 30. novembra 1972 ter spremenjeni dne 24. junija 1982 in 31. maja 1988 (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE)) | 139 |
| 2011/C 351E/24 | Sklenitev Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij h Konvenciji o varstvu morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja h Konvenciji o varstvu morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja v imenu Evropske unije (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE)) | 140 |
| 2011/C 351E/25 | Sporazum med Evropsko unijo ter Islandijo in Norveško o uporabi nekaterih določb sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, ter priloge k temu sklepu (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE)) | 140 |
| 2011/C 351E/26 | Sodelovanje Švice in Lihtenštajna pri dejavnostih agencije FRONTEX ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi dogovora med Evropsko unijo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE)) | 141 |
| 2011/C 351E/27 | Kakovost statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 479/2009 glede kakovosti statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (KOM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE)) | 142 |
| 2011/C 351E/28 | Pravice potnikov v avtobusnem prevozu ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD)) | 149 |
| P7_TC2-COD(2008)0237Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (
  1
  ) | 150 |
| PRILOGA I | 166 |
| PRILOGA II | 167 |
| 2011/C 351E/29 | Pravice potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o stališču Sveta v prvem branju z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD)) | 168 |
| P7_TC2-COD(2008)0246Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. 2010/... Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 | 169 |
| 2011/C 351E/30 | Inteligentni prometni sistemi v cestnem prometu in vmesniki do drugih vrst prevoza ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD)) | 169 |
| PRILOGA | 170 |
| 2011/C 351E/31 | Formalnosti poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča ali izplujejo iz njih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali izplujejo iz njih in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (KOM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD)) | 171 |
| P7_TC1-COD(2009)0005Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2010 z namenom sprejetja Direktive .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES | 172 |
| PRILOGA | 173 |
| | Sreda, 7. julij 2010 |
| 2011/C 351E/32 | Nova živila ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih, spremembi Uredbe (ES) št. 1331/2008 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 in Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD)) | 174 |
| P7_TC2-COD(2008)0002Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih, spremembi Uredbe (ES) št. 1331/2008 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 in Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (
  1
  ) | 175 |
| 2011/C 351E/33 | Industrijske emisije (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev) ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD)) | 193 |
| P7_TC2-COD(2007)0286Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev) | 194 |
| 2011/C 351E/34 | Obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD)) | 194 |
| P7_TC2-COD(2008)0198Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne z dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode | 195 |
| 2011/C 351E/35 | Pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge ***IPredlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD)) | 195 |
| 2011/C 351E/36 | Evropski organ za vrednostne papirje in trge ***IPredlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD)) | 267 |
| 2011/C 351E/37 | Makrobonitetni nadzor finančnega sistema in ustanovitev Evropskega odbora za sistemska tveganja ***IPredlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD)) | 321 |
| 2011/C 351E/38 | Evropski bančni organ ***IPredlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD)) | 337 |
| 2011/C 351E/39 | Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ***IPredlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD)) | 391 |
| 2011/C 351E/40 | Kapitalske zahteve za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter nadzorniški pregled politik prejemkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov (KOM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD)) | 446 |
| P7_TC1-COD(2009)0099Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov | 447 |
| 2011/C 351E/41 | Prenos posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko *Predlog uredbe Sveta o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS)) | 447 |
| | Četrtek, 8. julij 2010 |
| 2011/C 351E/42 | Sporazum med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov o sporočilih glede finančnih plačil iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov o sporočilih glede finančnih plačil iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (11222/1/2010/REV 1 in COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE)) | 453 |
| 2011/C 351E/43 | Evropska služba za zunanje delovanje *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o predlogu sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE)) | 454 |
| P7_TC1-NLE(2010)0816Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v dne 8. julija 2010 z namenom sprejetja Sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje | 455 |
| PRILOGA | 468 |
| PRILOGA | 470 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 6. julij 2010

2011/C 351E/23

Pristop držav članic h Konvenciji o mednarodnih razstavah, podpisani 22. novembra 1928 v Parizu ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu držav članic za pristop h Konvenciji o mednarodnih razstavah, podpisani 22. novembra 1928 v Parizu in dopolnjeni s protokoli z dne 10. maja 1948, 16. novembra 1966, 30. novembra 1972 ter spremenjeni dne 24. junija 1982 in 31. maja 1988 (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE))

139

2011/C 351E/24

Sklenitev Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij h Konvenciji o varstvu morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja h Konvenciji o varstvu morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja v imenu Evropske unije (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE))

140

2011/C 351E/25

Sporazum med Evropsko unijo ter Islandijo in Norveško o uporabi nekaterih določb sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, ter priloge k temu sklepu (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE))

140

2011/C 351E/26

Sodelovanje Švice in Lihtenštajna pri dejavnostih agencije FRONTEX ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi dogovora med Evropsko unijo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE))

141

2011/C 351E/27

Kakovost statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 479/2009 glede kakovosti statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (KOM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE))

142

2011/C 351E/28

Pravice potnikov v avtobusnem prevozu ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD))

149

P7_TC2-COD(2008)0237Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (
  1
  )

1

150

PRILOGA I

166

PRILOGA II

167

2011/C 351E/29

Pravice potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o stališču Sveta v prvem branju z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD))

168

P7_TC2-COD(2008)0246Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. 2010/... Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004

169

2011/C 351E/30

Inteligentni prometni sistemi v cestnem prometu in vmesniki do drugih vrst prevoza ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD))

169

PRILOGA

170

2011/C 351E/31

Formalnosti poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča ali izplujejo iz njih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali izplujejo iz njih in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (KOM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD))

171

P7_TC1-COD(2009)0005Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2010 z namenom sprejetja Direktive .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES

172

PRILOGA

173

Sreda, 7. julij 2010

2011/C 351E/32

Nova živila ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih, spremembi Uredbe (ES) št. 1331/2008 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 in Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD))

174

P7_TC2-COD(2008)0002Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih, spremembi Uredbe (ES) št. 1331/2008 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 in Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (
  1
  )

1

175

2011/C 351E/33

Industrijske emisije (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev) ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD))

193

P7_TC2-COD(2007)0286Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev)

194

2011/C 351E/34

Obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD))

194

P7_TC2-COD(2008)0198Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne z dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode

195

2011/C 351E/35

Pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge ***IPredlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

195

2011/C 351E/36

Evropski organ za vrednostne papirje in trge ***IPredlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

267

2011/C 351E/37

Makrobonitetni nadzor finančnega sistema in ustanovitev Evropskega odbora za sistemska tveganja ***IPredlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

321

2011/C 351E/38

Evropski bančni organ ***IPredlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

337

2011/C 351E/39

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ***IPredlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

391

2011/C 351E/40

Kapitalske zahteve za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter nadzorniški pregled politik prejemkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov (KOM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD))

446

P7_TC1-COD(2009)0099Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov

447

2011/C 351E/41

Prenos posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko *Predlog uredbe Sveta o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

447

Četrtek, 8. julij 2010

2011/C 351E/42

Sporazum med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov o sporočilih glede finančnih plačil iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov o sporočilih glede finančnih plačil iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (11222/1/2010/REV 1 in COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE))

453

2011/C 351E/43

Evropska služba za zunanje delovanje *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o predlogu sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE))

454

P7_TC1-NLE(2010)0816Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v dne 8. julija 2010 z namenom sprejetja Sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje

455

PRILOGA

468

PRILOGA

470

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2010–2011 Seje: 6. julij–8. julij 2010 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 298 E, 4.11.2010. SPREJETA BESEDILA

Torek, 6. julij 2010

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/1

---

Torek, 6. julij 2010Strategija Evropske unije za regijo Baltskega morja in vloga makroregij v prihodnji kohezijski politiki

P7_TA(2010)0254

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja in vlogi makroregij v prihodnji kohezijski politiki (2009/2230(INI))

2011/C 351 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o Strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja (KOM(2009)0248 konč.) ter okvirnega akcijskega načrta, ki dopolnjuje strategijo,

ob upoštevanju zaključkov Sveta o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja, sprejetih dne 26. oktobra 2009,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2008 o okoljskem vplivu načrtovanega plinovoda v Baltskem morju, ki naj bi povezal Rusijo in Nemčijo (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2006 o strategiji za regijo Baltskega morja v okviru severne dimenzije (2),

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja (ECO/261) in o makroregionalnem sodelovanju – razširitvi strategije za Baltik na druge evropske makroregije (ECO/251),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o vlogi lokalnih in regionalnih oblasti v novi strategiji za Baltsko morje z dne 21.–22. aprila 2009,

ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo Odbora regij „Bela knjiga Odbora regij o upravljanju na več ravneh“ (CdR 89/2009 konč.),

ob upoštevanju člena 48 poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora promet in turizem (A7–0202/2010),

| A. | ker je od razširitve Evropske unije leta 2004 Baltsko morje dejansko postalo njeno notranje morje, ki ne le povezuje države, ampak predstavlja tudi poseben izziv, in ker so države regije Baltskega morja v veliki meri soodvisne in se morajo spoprijemati s podobnimi izzivi, |
| --- | --- |

A.

ker je od razširitve Evropske unije leta 2004 Baltsko morje dejansko postalo njeno notranje morje, ki ne le povezuje države, ampak predstavlja tudi poseben izziv, in ker so države regije Baltskega morja v veliki meri soodvisne in se morajo spoprijemati s podobnimi izzivi,

| B. | ker je strategija za regijo Baltskega morja pilotni projekt za prihodnje strategije makroregij in ker bi lahko ob uspehu ta strategija služila kot model za izvajanje naslednjih strategij, |
| --- | --- |

B.

ker je strategija za regijo Baltskega morja pilotni projekt za prihodnje strategije makroregij in ker bi lahko ob uspehu ta strategija služila kot model za izvajanje naslednjih strategij,

| C. | ker lahko zamisel o oblikovanju funkcionalnih regij, zbranih okrog skupnih ciljev in razvojnih težav, pripomore k povečanju učinkovitosti regionalne politike Evropske unije, |
| --- | --- |

C.

ker lahko zamisel o oblikovanju funkcionalnih regij, zbranih okrog skupnih ciljev in razvojnih težav, pripomore k povečanju učinkovitosti regionalne politike Evropske unije,

| D. | ker je zaradi povečanja uspešnosti regionalne politike, zlasti z ozirom na njeno reformo po letu 2013, treba odločno podpreti in razvijati zamisel o celostnem pristopu in oblikovanje strategij za makroregije, veljavnih za celotno Evropsko unijo, pri čemer pa njihovo uvajanje ne sme privesti do renacionalizacije kohezijske politike, |
| --- | --- |

D.

ker je zaradi povečanja uspešnosti regionalne politike, zlasti z ozirom na njeno reformo po letu 2013, treba odločno podpreti in razvijati zamisel o celostnem pristopu in oblikovanje strategij za makroregije, veljavnih za celotno Evropsko unijo, pri čemer pa njihovo uvajanje ne sme privesti do renacionalizacije kohezijske politike,

| E. | ker je Baltsko morje še vedno najbolj onesnaženo morje v Evropski uniji, njegovo okoljsko stanje pa se ne bi smelo poslabšati zaradi obsežnih projektov na področju infrastrukture, ki se izvajajo v Baltskem morju in na njegovem območju (vključno s v tretjimi državami), |
| --- | --- |

E.

ker je Baltsko morje še vedno najbolj onesnaženo morje v Evropski uniji, njegovo okoljsko stanje pa se ne bi smelo poslabšati zaradi obsežnih projektov na področju infrastrukture, ki se izvajajo v Baltskem morju in na njegovem območju (vključno s v tretjimi državami),

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija sprejela in Evropski svet podprl strategijo za regijo Baltskega morja, ki jo je Parlament terjal od leta 2006; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija sprejela in Evropski svet podprl strategijo za regijo Baltskega morja, ki jo je Parlament terjal od leta 2006;

| 2. | s posebnim zadovoljstvom sprejema dejstvo, da je strategija rezultat široko zasnovanega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi v državah članicah, in sicer ne le z državnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, ampak tudi z akademskimi ter poslovnimi krogi in nevladnimi organizacijami, kar dokazuje, da je postopek posvetovanja in sodelovanja partnerjev pri pripravi strategije od samega začetka pomemben dejavnik, ki odloča o njeni uspešnosti; v zvezi s tem pozdravlja oblikovanje foruma civilne družbe v regiji, kot je pobuda za akcijski vrh za Baltsko morje, in poziva k podobnim pobudam v prihodnjih makroregijah, ki bi združile javne in zasebne udeležence pri pripravi strategij makroregij; |
| --- | --- |

2.

s posebnim zadovoljstvom sprejema dejstvo, da je strategija rezultat široko zasnovanega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi v državah članicah, in sicer ne le z državnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, ampak tudi z akademskimi ter poslovnimi krogi in nevladnimi organizacijami, kar dokazuje, da je postopek posvetovanja in sodelovanja partnerjev pri pripravi strategije od samega začetka pomemben dejavnik, ki odloča o njeni uspešnosti; v zvezi s tem pozdravlja oblikovanje foruma civilne družbe v regiji, kot je pobuda za akcijski vrh za Baltsko morje, in poziva k podobnim pobudam v prihodnjih makroregijah, ki bi združile javne in zasebne udeležence pri pripravi strategij makroregij;

| 3. | priporoča, da se v zvezi s tem okrepi vključenost lokalnih skupnosti s širšimi in bolj osredotočenimi komunikacijskimi in posvetovalnimi orodji, vključno z lokalnimi mediji (lokalna televizija, radio ter tiskani in spletni časopisi); poziva Evropsko komisijo, naj ustvari poseben spletni portal, namenjen strategiji za regijo Baltskega morja, ki bi deloval kot forum za izmenjavo izkušenj na področju sedanjih in prihodnjih projektov, ki jih izvajajo nacionalne in lokalne vlade, nevladne organizacije in drugi subjekti, ki delujejo v regiji Baltskega morja; |
| --- | --- |

3.

priporoča, da se v zvezi s tem okrepi vključenost lokalnih skupnosti s širšimi in bolj osredotočenimi komunikacijskimi in posvetovalnimi orodji, vključno z lokalnimi mediji (lokalna televizija, radio ter tiskani in spletni časopisi); poziva Evropsko komisijo, naj ustvari poseben spletni portal, namenjen strategiji za regijo Baltskega morja, ki bi deloval kot forum za izmenjavo izkušenj na področju sedanjih in prihodnjih projektov, ki jih izvajajo nacionalne in lokalne vlade, nevladne organizacije in drugi subjekti, ki delujejo v regiji Baltskega morja;

| 4. | pozdravlja strategijo EU 2020, ki je skladna s cilji, zastavljenimi v strategiji za Baltsko morje, in ugotavlja, da se lahko strategija EU 2020 uporablja kot učinkovit okvir za izvajanje in krepitev strategije za Baltsko morje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja strategijo EU 2020, ki je skladna s cilji, zastavljenimi v strategiji za Baltsko morje, in ugotavlja, da se lahko strategija EU 2020 uporablja kot učinkovit okvir za izvajanje in krepitev strategije za Baltsko morje;

| 5. | je prepričan, da novi okviri sodelovanja, predvideni s strategijo, ki temeljijo na načelih celostnega pristopa, odpirajo možnosti za smotrnejšo in učinkovitejšo uporabo finančnih sredstev, namenjenih za zaščito okolja in razvoj regije Baltskega morja, ki izvirajo iz skladov Unije in državnih proračunov ter različnih finančnih ustanov; |
| --- | --- |

5.

je prepričan, da novi okviri sodelovanja, predvideni s strategijo, ki temeljijo na načelih celostnega pristopa, odpirajo možnosti za smotrnejšo in učinkovitejšo uporabo finančnih sredstev, namenjenih za zaščito okolja in razvoj regije Baltskega morja, ki izvirajo iz skladov Unije in državnih proračunov ter različnih finančnih ustanov;

| 6. | opozarja na znatne razlike v regiji Baltskega morja na področju gospodarskega razvoja in inovacij ter na nujnost razširitve potenciala vseh območij, vključno z visoko razvitimi, saj lahko pomagajo pri napredku najbolj prikrajšanih regij; opozarja, da je treba spodbujati nova območja z razvojnim in inovacijskim potencialom ter izkoristiti priložnost za uporabo dodane vrednosti strategije za Baltsko morje ter drugih prihodnjih strategij makroregij za dosego nove ravni sinergije, ki bo lahko zmanjšala sedanje razlike in ustvarila trajno območje skupne blaginje z visoko ravnjo konkurenčnosti, ki je tako bistvena z vidika staranja družbe in novih vzorcev globalizacije; |
| --- | --- |

6.

opozarja na znatne razlike v regiji Baltskega morja na področju gospodarskega razvoja in inovacij ter na nujnost razširitve potenciala vseh območij, vključno z visoko razvitimi, saj lahko pomagajo pri napredku najbolj prikrajšanih regij; opozarja, da je treba spodbujati nova območja z razvojnim in inovacijskim potencialom ter izkoristiti priložnost za uporabo dodane vrednosti strategije za Baltsko morje ter drugih prihodnjih strategij makroregij za dosego nove ravni sinergije, ki bo lahko zmanjšala sedanje razlike in ustvarila trajno območje skupne blaginje z visoko ravnjo konkurenčnosti, ki je tako bistvena z vidika staranja družbe in novih vzorcev globalizacije;

| 7. | poudarja, da je takojšnje in dosledno izvajanje veljavnih zakonodajnih aktov EU, namenjenih krepitvi notranjega trga, kot je direktiva o storitvah, nujno za povečanje privlačnosti regije Baltskega morja kot gospodarskega območja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je takojšnje in dosledno izvajanje veljavnih zakonodajnih aktov EU, namenjenih krepitvi notranjega trga, kot je direktiva o storitvah, nujno za povečanje privlačnosti regije Baltskega morja kot gospodarskega območja;

| 8. | poziva države članice in regije k uporabi strukturnih skladov, ki so na voljo za obdobje 2007–2013, da se zagotovi čim širša podpora izvajanju strategije, zlasti z namenom da se podpre ustvarjanje možnosti zaposlitve in gospodarske rasti v območjih, ki jih je gospodarska kriza najbolj prizadela; priporoča, kadar je to upravičeno, da se zagotovijo spremembe operativnih programov v tekočem programskem obdobju; poudarja, da bi izkoriščanje posebnih značilnosti regij lahko prispevalo k veliko bolj učinkoviti uporabi strukturnih skladov in ustvarjanju dodane vrednosti na regionalni ravni; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice in regije k uporabi strukturnih skladov, ki so na voljo za obdobje 2007–2013, da se zagotovi čim širša podpora izvajanju strategije, zlasti z namenom da se podpre ustvarjanje možnosti zaposlitve in gospodarske rasti v območjih, ki jih je gospodarska kriza najbolj prizadela; priporoča, kadar je to upravičeno, da se zagotovijo spremembe operativnih programov v tekočem programskem obdobju; poudarja, da bi izkoriščanje posebnih značilnosti regij lahko prispevalo k veliko bolj učinkoviti uporabi strukturnih skladov in ustvarjanju dodane vrednosti na regionalni ravni;

| 9. | ugotavlja, da je svetovna finančna in gospodarska kriza močno vplivala na vse države v regiji, zlasti baltske države; poziva vse zainteresirane strani, naj zaradi krize ne slabijo zavzetosti za strategijo EU za Baltsko morje; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je svetovna finančna in gospodarska kriza močno vplivala na vse države v regiji, zlasti baltske države; poziva vse zainteresirane strani, naj zaradi krize ne slabijo zavzetosti za strategijo EU za Baltsko morje;

| 10. | je prepričan, da so pogoj za uspešnost strategije in uresničitev ambicioznih ciljev nadaljnjih strategij makroregij ukrepi, ki se izvajajo v okviru vseh sektorskih politik z ozemeljsko razsežnostjo, zlasti skupne kmetijske politike, ribiške politike, prometne politike, industrijske politike, raziskovalne politike in usklajene infrastrukturne politike, ter združitev razpoložljivih sredstev, usmerjenih v skupno določene cilje na danem območju; v zvezi s tem vztraja pri izvedbi pregleda politik z vidika teh novih izzivov in določitvi ustreznega okvira na ravni Evropske unije ter določitvi razmerja tega okvira do obstoječih nacionalnih in lokalnih struktur; |
| --- | --- |

10.

je prepričan, da so pogoj za uspešnost strategije in uresničitev ambicioznih ciljev nadaljnjih strategij makroregij ukrepi, ki se izvajajo v okviru vseh sektorskih politik z ozemeljsko razsežnostjo, zlasti skupne kmetijske politike, ribiške politike, prometne politike, industrijske politike, raziskovalne politike in usklajene infrastrukturne politike, ter združitev razpoložljivih sredstev, usmerjenih v skupno določene cilje na danem območju; v zvezi s tem vztraja pri izvedbi pregleda politik z vidika teh novih izzivov in določitvi ustreznega okvira na ravni Evropske unije ter določitvi razmerja tega okvira do obstoječih nacionalnih in lokalnih struktur;

| 11. | verjame, da bo ozemeljska razsežnost strategije pripomogla k dejanskemu razvoju ideje ozemeljski koheziji, ki jo Lizbonska pogodba umešča na isto raven kot ekonomsko in socialno kohezijo; ob upoštevanju tega poziva Komisijo, naj se vključi v dejavni dialog o vlogi in učinku makroregionalnih politik EU po letu 2013; |
| --- | --- |

11.

verjame, da bo ozemeljska razsežnost strategije pripomogla k dejanskemu razvoju ideje ozemeljski koheziji, ki jo Lizbonska pogodba umešča na isto raven kot ekonomsko in socialno kohezijo; ob upoštevanju tega poziva Komisijo, naj se vključi v dejavni dialog o vlogi in učinku makroregionalnih politik EU po letu 2013;

| 12. | spodbuja pripravo posebnih določb v prihodnji splošni uredbi o strukturnih skladih na podlagi določb o ozemeljskem sodelovanju, ki bodo jasne ter bodo upoštevale različne upravne kulture, upravičencem pa ne bodo nalagale dodatnih upravnih bremen, da bi se okrepilo sodelovanje med državami in regijami, ter razvoj nadaljnjih skupnih strategij delovanja, ki lahko okrepijo privlačnost regije na evropski in mednarodni ravni ter posledično postanejo model za čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

12.

spodbuja pripravo posebnih določb v prihodnji splošni uredbi o strukturnih skladih na podlagi določb o ozemeljskem sodelovanju, ki bodo jasne ter bodo upoštevale različne upravne kulture, upravičencem pa ne bodo nalagale dodatnih upravnih bremen, da bi se okrepilo sodelovanje med državami in regijami, ter razvoj nadaljnjih skupnih strategij delovanja, ki lahko okrepijo privlačnost regije na evropski in mednarodni ravni ter posledično postanejo model za čezmejno sodelovanje;

| 13. | opozarja na dejstvo, da je treba strategijo za regijo Baltskega morja upoštevati kot proces, v katerem se pravila delovanja in sodelovanja stalno razvijajo, zaradi česar je treba strategijo posodabljati, in da je glavni cilj določitev optimalnih mehanizmov, ki bi jih lahko uporabili v nadaljnjih makroregionalnih strategijah; v zvezi s tem poudarja pomen zbiranja, povzemanja in promoviranja uspešnih pobud ter njihovih rezultatov; podpira načrt Komisije, da se oblikuje podatkovna baza najboljše prakse, ki bi se uporabila za razvoj prihodnjih makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

13.

opozarja na dejstvo, da je treba strategijo za regijo Baltskega morja upoštevati kot proces, v katerem se pravila delovanja in sodelovanja stalno razvijajo, zaradi česar je treba strategijo posodabljati, in da je glavni cilj določitev optimalnih mehanizmov, ki bi jih lahko uporabili v nadaljnjih makroregionalnih strategijah; v zvezi s tem poudarja pomen zbiranja, povzemanja in promoviranja uspešnih pobud ter njihovih rezultatov; podpira načrt Komisije, da se oblikuje podatkovna baza najboljše prakse, ki bi se uporabila za razvoj prihodnjih makroregionalnih strategij;

| 14. | je prepričan, da lahko ozemeljsko sodelovanje, ki se razvija v okviru strategij za makroregije, pomembno pripomore h krepitvi procesa povezovanja, in sicer z večjo udeležbo civilne družbe v procesu sprejemanja odločitev in izvajanja konkretnih dejavnosti; v tem okviru opozarja, da morajo makroregionalne strategije izvajati družbeno, gospodarsko, kulturno, izobraževalno in turistično razsežnost, ter meni, da je za krepitev udeležbe lokalne civilne družbe in subsidiarnosti treba spodbujati makroregionalne strategije z vzpostavitvijo evropskih združenj za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

14.

je prepričan, da lahko ozemeljsko sodelovanje, ki se razvija v okviru strategij za makroregije, pomembno pripomore h krepitvi procesa povezovanja, in sicer z večjo udeležbo civilne družbe v procesu sprejemanja odločitev in izvajanja konkretnih dejavnosti; v tem okviru opozarja, da morajo makroregionalne strategije izvajati družbeno, gospodarsko, kulturno, izobraževalno in turistično razsežnost, ter meni, da je za krepitev udeležbe lokalne civilne družbe in subsidiarnosti treba spodbujati makroregionalne strategije z vzpostavitvijo evropskih združenj za teritorialno sodelovanje;

| 15. | poudarja pomen nadaljnjega spodbujanja razvoja na področju kulture, izobraževanja, raziskav in inovacij ter države Evropske unije poziva k tesnejšemu sodelovanju zlasti na slednjem področju; priznava, da je na področju izobraževanja sodelovanje gotovo lahko izjemno koristno, vendar mora ostati v pristojnosti držav članic; priporoča krepitev strateškega pristopa in dolgoročnega načrtovanja v zvezi z makroregijami; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen nadaljnjega spodbujanja razvoja na področju kulture, izobraževanja, raziskav in inovacij ter države Evropske unije poziva k tesnejšemu sodelovanju zlasti na slednjem področju; priznava, da je na področju izobraževanja sodelovanje gotovo lahko izjemno koristno, vendar mora ostati v pristojnosti držav članic; priporoča krepitev strateškega pristopa in dolgoročnega načrtovanja v zvezi z makroregijami;

| 16. | v skladu z načelom subsidiarnosti in ob upoštevanju izjemnega potenciala za sodelovanje na lokalni in regionalni ravni poudarja pomembnost oblikovanja učinkovite strukture za sodelovanje na več ravneh s spodbujanjem sektorskih partnerstev z rednimi srečanji pristojnih oblikovalcev politik, ki bodo okrepila odgovornost, ki si jo delijo različni partnerski subjekti, ob ohranitvi organizacijske suverenosti držav članic in regij; v zvezi s tem poziva k izboljšanju, razvoju in krepitvi mehanizmov čezmejnega sodelovanja, ki so vzpostavljeni na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

16.

v skladu z načelom subsidiarnosti in ob upoštevanju izjemnega potenciala za sodelovanje na lokalni in regionalni ravni poudarja pomembnost oblikovanja učinkovite strukture za sodelovanje na več ravneh s spodbujanjem sektorskih partnerstev z rednimi srečanji pristojnih oblikovalcev politik, ki bodo okrepila odgovornost, ki si jo delijo različni partnerski subjekti, ob ohranitvi organizacijske suverenosti držav članic in regij; v zvezi s tem poziva k izboljšanju, razvoju in krepitvi mehanizmov čezmejnega sodelovanja, ki so vzpostavljeni na lokalni in regionalni ravni;

| 17. | poudarja dejstvo, da nov „makroregionalni“ okvir sodelovanja vključuje odločen pristop „od zgoraj navzdol“, pri čemer imajo države članice odločilno vlogo pri njegovem razvoju, in vzpostavlja novo raven upravljanja; v okviru tega novega modela sodelovanja je treba zagotoviti, da se naravne omejitve obrobnih regij pretvorijo v prednosti in priložnosti ter da se spodbuja razvoj teh regij; |
| --- | --- |

17.

poudarja dejstvo, da nov „makroregionalni“ okvir sodelovanja vključuje odločen pristop „od zgoraj navzdol“, pri čemer imajo države članice odločilno vlogo pri njegovem razvoju, in vzpostavlja novo raven upravljanja; v okviru tega novega modela sodelovanja je treba zagotoviti, da se naravne omejitve obrobnih regij pretvorijo v prednosti in priložnosti ter da se spodbuja razvoj teh regij;

| 18. | meni, da makroregije združujejo potencial za optimizacijo odgovorov na izzive, ki se pojavljajo v dani regiji ter za uspešno in učinkovito koriščenje posebnih možnosti in sredstev v vsaki od regij; |
| --- | --- |

18.

meni, da makroregije združujejo potencial za optimizacijo odgovorov na izzive, ki se pojavljajo v dani regiji ter za uspešno in učinkovito koriščenje posebnih možnosti in sredstev v vsaki od regij;

| 19. | poziva Evropsko komisijo, naj analizira prve rezultate in izkušnje v zvezi z izvajanjem strategije za regijo Baltskega morja, kar bo pripomoglo k opredelitvi možnih virov in metod financiranja makroregionalnih strategij ter uporabi pilotnega projekta kot vzora za druge makroregionalne strategije, s čimer se bo dokazala njihova funkcionalnost; vendar poudarja, da je razvoj makroregij v bistvu dopolnilni ukrep, ki ne bi smel biti namenjen nadomeščanju financiranja posameznih lokalnih in regionalnih programov s strani EU kot prednostno financiranje; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropsko komisijo, naj analizira prve rezultate in izkušnje v zvezi z izvajanjem strategije za regijo Baltskega morja, kar bo pripomoglo k opredelitvi možnih virov in metod financiranja makroregionalnih strategij ter uporabi pilotnega projekta kot vzora za druge makroregionalne strategije, s čimer se bo dokazala njihova funkcionalnost; vendar poudarja, da je razvoj makroregij v bistvu dopolnilni ukrep, ki ne bi smel biti namenjen nadomeščanju financiranja posameznih lokalnih in regionalnih programov s strani EU kot prednostno financiranje;

| 20. | ugotavlja, da je bilo dosedanje izvajanje strategije za regijo Baltskega morja zelo počasno; meni, da je mogoče sredstva, odmerjena v proračunu EU za leto 2010, uporabiti za pospešitev izvajanja; vendar obžaluje, da ta sredstva še niso bila izplačana, ter opozarja Komisijo, da je treba ta denar čim prej dodeliti za namene v skladu s cilji strategije za regijo Baltskega morja; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da je bilo dosedanje izvajanje strategije za regijo Baltskega morja zelo počasno; meni, da je mogoče sredstva, odmerjena v proračunu EU za leto 2010, uporabiti za pospešitev izvajanja; vendar obžaluje, da ta sredstva še niso bila izplačana, ter opozarja Komisijo, da je treba ta denar čim prej dodeliti za namene v skladu s cilji strategije za regijo Baltskega morja;

| 21. | opozarja, da mora Evropska komisija v korist prihodnjih makroregionalnih strategij rešiti vprašanje lastnih sredstev, da bi lahko predvidela te strategije na podlagi ozemeljskih posebnosti zadevnih regij ter sodelujočim državam članicam ponudila sveže zamisli o vprašanjih evropskega interesa in jih podpirala pri pripravi strategije; poziva Evropsko komisijo, naj nadzoruje izvajanje teh strategij kot koordinator, razmisli o novih prednostnih nalogah in ustrezno zagotovi sredstva za specializirane potrebe in zahteve po strokovnem znanju, istočasno pa se izogne podvajanju dela; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da mora Evropska komisija v korist prihodnjih makroregionalnih strategij rešiti vprašanje lastnih sredstev, da bi lahko predvidela te strategije na podlagi ozemeljskih posebnosti zadevnih regij ter sodelujočim državam članicam ponudila sveže zamisli o vprašanjih evropskega interesa in jih podpirala pri pripravi strategije; poziva Evropsko komisijo, naj nadzoruje izvajanje teh strategij kot koordinator, razmisli o novih prednostnih nalogah in ustrezno zagotovi sredstva za specializirane potrebe in zahteve po strokovnem znanju, istočasno pa se izogne podvajanju dela;

| 22. | poziva Evropsko komisijo, glede na potrebo po pripravi vmesne analize izvajanja strategije za regijo Baltskega morja, k pripravi konkretnih instrumentov in meril za ocenjevanje projektov, na podlagi kazalnikov, ki omogočajo primerjavo; |
| --- | --- |

22.

poziva Evropsko komisijo, glede na potrebo po pripravi vmesne analize izvajanja strategije za regijo Baltskega morja, k pripravi konkretnih instrumentov in meril za ocenjevanje projektov, na podlagi kazalnikov, ki omogočajo primerjavo;

| 23. | poziva Evropsko komisijo, države članice in poslance, naj odgovorijo na vprašanja, kakšen značaj naj imajo makroregionalne strategije, kako naj se enakovredno obravnavajo (kot ločeni programi ali v okviru kohezijske politike), kdo in na kakšen način jih mora izvajati in iz katerih virov naj bodo financirane, da bi ne prihajalo do nepotrebnega podvajanja in drobitve finančnih sredstev EU, še zlasti glede na strategijo EU 2020, pregled proračuna EU in razpravo o prihodnji kohezijski politiki; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko komisijo, države članice in poslance, naj odgovorijo na vprašanja, kakšen značaj naj imajo makroregionalne strategije, kako naj se enakovredno obravnavajo (kot ločeni programi ali v okviru kohezijske politike), kdo in na kakšen način jih mora izvajati in iz katerih virov naj bodo financirane, da bi ne prihajalo do nepotrebnega podvajanja in drobitve finančnih sredstev EU, še zlasti glede na strategijo EU 2020, pregled proračuna EU in razpravo o prihodnji kohezijski politiki;

| 24. | poudarja, da je mogoče evropsko dodano vrednost makroregij doseči z okrepljenim sodelovanjem med državami in regijami, zaradi česar so programi evropskega ozemeljskega sodelovanja, namenjeni čezmejnemu, nadnacionalnemu in medregionalnemu sodelovanju, pomemben element za izvajanje ciljev makroregij; predlaga tudi, da se strategija za regijo Baltskega morja obravnava kot strategija Evropske unije, ki temelji na različnih politikah EU in mora imeti določen časovni okvir in cilje; strategija bi se lahko glede na svojo horizontalno naravo obravnavala kot makroregionalna strategija, njeno usklajevanje pa bi lahko postalo del regionalne politike; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je mogoče evropsko dodano vrednost makroregij doseči z okrepljenim sodelovanjem med državami in regijami, zaradi česar so programi evropskega ozemeljskega sodelovanja, namenjeni čezmejnemu, nadnacionalnemu in medregionalnemu sodelovanju, pomemben element za izvajanje ciljev makroregij; predlaga tudi, da se strategija za regijo Baltskega morja obravnava kot strategija Evropske unije, ki temelji na različnih politikah EU in mora imeti določen časovni okvir in cilje; strategija bi se lahko glede na svojo horizontalno naravo obravnavala kot makroregionalna strategija, njeno usklajevanje pa bi lahko postalo del regionalne politike;

| 25. | meni, da mora razvoj obsežnih strategij, kot so makroregionalne strategije, splošneje prispevati h krepitvi vloge lokalne in regionalne ravni pri izvajanju politike EU; |
| --- | --- |

25.

meni, da mora razvoj obsežnih strategij, kot so makroregionalne strategije, splošneje prispevati h krepitvi vloge lokalne in regionalne ravni pri izvajanju politike EU;

Zunanja razsežnost

| 26. | poziva, v okviru strategije za regijo Baltskega morja ter prihodnjih makroregionalnih strategij, k izboljšanju odnosov med Evropsko unijo in tretjimi državami, zlasti pri izvajanju velikih projektov, ki bi lahko zelo vplivali na stanje okolja; prav tako poziva k sodelovanju med državami EU in tretjimi državami za okrepitev varnosti v regiji in podporo boja proti čezmejnemu kriminalu; |
| --- | --- |

26.

poziva, v okviru strategije za regijo Baltskega morja ter prihodnjih makroregionalnih strategij, k izboljšanju odnosov med Evropsko unijo in tretjimi državami, zlasti pri izvajanju velikih projektov, ki bi lahko zelo vplivali na stanje okolja; prav tako poziva k sodelovanju med državami EU in tretjimi državami za okrepitev varnosti v regiji in podporo boja proti čezmejnemu kriminalu;

| 27. | opozarja na potrebo po krepitvi sodelovanja pri vzpostavitvi energetskega omrežja, zlasti med Rusijo in Belorusijo ter baltskimi državami, in po večjemu izkoriščanju energetskega dialoga med EU in Rusijo za ta namen, kar bi hkrati ponudilo priložnosti za vključitev Rusije v strategijo za Baltsko morje; pričakuje, da se bodo vsi udeleženci na območju Baltskega morja pridružili mednarodnim sporazumom, kot so konvencija iz Espooja in Helsinška konvencija, da bodo delovali v skladu s smernicami Helsinške komisije (HELCOM) in sodelovali v tem okviru; |
| --- | --- |

27.

opozarja na potrebo po krepitvi sodelovanja pri vzpostavitvi energetskega omrežja, zlasti med Rusijo in Belorusijo ter baltskimi državami, in po večjemu izkoriščanju energetskega dialoga med EU in Rusijo za ta namen, kar bi hkrati ponudilo priložnosti za vključitev Rusije v strategijo za Baltsko morje; pričakuje, da se bodo vsi udeleženci na območju Baltskega morja pridružili mednarodnim sporazumom, kot so konvencija iz Espooja in Helsinška konvencija, da bodo delovali v skladu s smernicami Helsinške komisije (HELCOM) in sodelovali v tem okviru;

| 28. | poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito sodelovanje in usklajevanje s Helsinško komisijo (HELCOM) in državami članicami regije Baltskega morja, da se zagotovi jasna razmejitev nalog in odgovornosti za izvajanje akcijskega načrta HELCOM iz leta 2007 za Baltsko morje ter zgoraj omenjene strategije in akcijskega načrta EU, tako da bo poskrbljeno za učinkovito celovito strategijo za to regijo; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito sodelovanje in usklajevanje s Helsinško komisijo (HELCOM) in državami članicami regije Baltskega morja, da se zagotovi jasna razmejitev nalog in odgovornosti za izvajanje akcijskega načrta HELCOM iz leta 2007 za Baltsko morje ter zgoraj omenjene strategije in akcijskega načrta EU, tako da bo poskrbljeno za učinkovito celovito strategijo za to regijo;

| 29. | še posebej opozarja na status enklave Kaliningrajska oblast, ki jo obkrožajo države članice EU; poudarja, da je treba spodbujati družbeni in gospodarski razvoj v kaliningrajski regiji, ki je nekakšna „vhodna“ ali „pilotna“ regija za tesnejše odnose med EU in Rusijo, vključno z nevladnimi organizacijami, izobraževalnimi in kulturnimi ustanovami ter lokalnimi in regionalnimi organi; |
| --- | --- |

29.

še posebej opozarja na status enklave Kaliningrajska oblast, ki jo obkrožajo države članice EU; poudarja, da je treba spodbujati družbeni in gospodarski razvoj v kaliningrajski regiji, ki je nekakšna „vhodna“ ali „pilotna“ regija za tesnejše odnose med EU in Rusijo, vključno z nevladnimi organizacijami, izobraževalnimi in kulturnimi ustanovami ter lokalnimi in regionalnimi organi;

| 30. | meni, da je treba v novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo upoštevati sodelovanje v regiji Baltskega morja; pozdravlja prizadevanja Komisije in držav članic iz te regije, da bi sodelovale z Rusijo na številnih področjih, kot so prometne povezave, turizem, čezmejne zdravstvene grožnje, varstvo okolja in prilagajanje podnebnim spremembam, okolje, carinske in mejne kontrole, zlasti pa energetska vprašanja; meni, da bodo pri tem skupna območja EU in Rusije dragocen okvir, ter poziva Rusijo, naj pri tem sodelovanju prevzame enakovredno vlogo; |
| --- | --- |

30.

meni, da je treba v novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo upoštevati sodelovanje v regiji Baltskega morja; pozdravlja prizadevanja Komisije in držav članic iz te regije, da bi sodelovale z Rusijo na številnih področjih, kot so prometne povezave, turizem, čezmejne zdravstvene grožnje, varstvo okolja in prilagajanje podnebnim spremembam, okolje, carinske in mejne kontrole, zlasti pa energetska vprašanja; meni, da bodo pri tem skupna območja EU in Rusije dragocen okvir, ter poziva Rusijo, naj pri tem sodelovanju prevzame enakovredno vlogo;

| 31. | poudarja, da je treba zmanjšati odvisnost regije od ruske energije; pozdravlja izjavo Evropske komisije, da je potrebno večje število medsebojnih povezav med državami članicami v regiji in večja diverzifikacija oskrbe z energijo; v zvezi s tem poziva k večji podpori za gradnjo pristanišč za utekočinjeni zemeljski plin; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba zmanjšati odvisnost regije od ruske energije; pozdravlja izjavo Evropske komisije, da je potrebno večje število medsebojnih povezav med državami članicami v regiji in večja diverzifikacija oskrbe z energijo; v zvezi s tem poziva k večji podpori za gradnjo pristanišč za utekočinjeni zemeljski plin;

| 32. | meni, da je treba za dosego učinkovitega varstva okolja in biotske raznovrstnosti skleniti sporazume z državami nečlanicami EU, ki so del funkcionalnih območij, zajetih v strategijah, da se jim zagotovijo enake vrednote, pravice in dolžnosti v skladu z ustrezno zakonodajo Evropske unije; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba za dosego učinkovitega varstva okolja in biotske raznovrstnosti skleniti sporazume z državami nečlanicami EU, ki so del funkcionalnih območij, zajetih v strategijah, da se jim zagotovijo enake vrednote, pravice in dolžnosti v skladu z ustrezno zakonodajo Evropske unije;

| 33. | meni, da bi moralo biti sodelovanje na območju Baltskega morja obravnavano prednostno ter da bi moralo potekati na najvišji politični ravni med voditelji držav in vlad, saj je ključno za nadaljnje sodelovanje med državami ob Baltskem morju in zagotovitev, da bodo politični cilji uresničeni; se zavzema za redna srečanja med voditelji držav in vlad v regiji Baltskega morja, na katerih bi si prizadevali za uresničitev ciljev; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi moralo biti sodelovanje na območju Baltskega morja obravnavano prednostno ter da bi moralo potekati na najvišji politični ravni med voditelji držav in vlad, saj je ključno za nadaljnje sodelovanje med državami ob Baltskem morju in zagotovitev, da bodo politični cilji uresničeni; se zavzema za redna srečanja med voditelji držav in vlad v regiji Baltskega morja, na katerih bi si prizadevali za uresničitev ciljev;

Okoljski in energetski vidiki

| 34. | poudarja, da je za projekte energetske infrastrukture (v izgradnji ali prihodnje) treba pripraviti oceno učinka na okolje, ob upoštevanju zlasti mednarodnih konvencij; poziva Evropsko komisijo, naj oblikuje ustrezen načrt za odziv na tehnične nesreče in katere koli druge mogoče katastrofe, ki bo zagotovil tudi način obvladovanja teh dogodkov z gospodarskega vidika; poudarja, da je treba enak pristop uporabiti pri vsakem prihodnjem projektu, da ne bodo ogroženi varnost držav okrog Baltskega morja, vključenih v druge prihodnje makroregionalne strategije, okoljski pogoji ter pogoji za pomorski promet; meni, da je v interesu trajnostnega razvoja in zelene rasti, da se doseže učinkovito varstvo okolja v vseh makroregijah ter enako obravnavanje varstva okolja, potovanja in drugih vidikov; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je za projekte energetske infrastrukture (v izgradnji ali prihodnje) treba pripraviti oceno učinka na okolje, ob upoštevanju zlasti mednarodnih konvencij; poziva Evropsko komisijo, naj oblikuje ustrezen načrt za odziv na tehnične nesreče in katere koli druge mogoče katastrofe, ki bo zagotovil tudi način obvladovanja teh dogodkov z gospodarskega vidika; poudarja, da je treba enak pristop uporabiti pri vsakem prihodnjem projektu, da ne bodo ogroženi varnost držav okrog Baltskega morja, vključenih v druge prihodnje makroregionalne strategije, okoljski pogoji ter pogoji za pomorski promet; meni, da je v interesu trajnostnega razvoja in zelene rasti, da se doseže učinkovito varstvo okolja v vseh makroregijah ter enako obravnavanje varstva okolja, potovanja in drugih vidikov;

| 35. | poudarja potrebo po ustanovitvi centra za spremljanje okolja Baltskega morja, sistema zgodnjega opozarjanja na nesreče in resno čezmejno onesnaženje, ter vzpostavitvi združenih sil za ukrepanje v takih razmerah; |
| --- | --- |

35.

poudarja potrebo po ustanovitvi centra za spremljanje okolja Baltskega morja, sistema zgodnjega opozarjanja na nesreče in resno čezmejno onesnaženje, ter vzpostavitvi združenih sil za ukrepanje v takih razmerah;

| 36. | opozarja na strateški pomen regije Baltskega morja za razvoj skupnih projektov energetske infrastrukture, ki bodo izboljšali diverzifikacijo proizvodnje in oskrbe z energijo, s posebnim poudarkom na projektih obnovljive energije, npr. vetrne energije (na kopnem in na morju), geotermalne energije ali obratov za pridobivanje bioplina iz biomase, ki je na voljo v tej regiji; |
| --- | --- |

36.

opozarja na strateški pomen regije Baltskega morja za razvoj skupnih projektov energetske infrastrukture, ki bodo izboljšali diverzifikacijo proizvodnje in oskrbe z energijo, s posebnim poudarkom na projektih obnovljive energije, npr. vetrne energije (na kopnem in na morju), geotermalne energije ali obratov za pridobivanje bioplina iz biomase, ki je na voljo v tej regiji;

| 37. | poudarja učinkovito sodelovanje, ki je že vzpostavljeno v sektorju energetike in podnebja med Svetom baltskih držav in Nordijskim svetom ministrov v okviru severne dimenzije; |
| --- | --- |

37.

poudarja učinkovito sodelovanje, ki je že vzpostavljeno v sektorju energetike in podnebja med Svetom baltskih držav in Nordijskim svetom ministrov v okviru severne dimenzije;

| 38. | poudarja, da morajo države EU pri načrtovani razširitvi uporabe jedrske energije v regiji Baltskega morja upoštevati najstrožje varnostne in okoljske standarde, Evropska komisija pa mora spremljati in nadzorovati, ali sosednje države sledijo enakemu pristopu in mednarodnim konvencijam, in sicer zlasti tiste, ki načrtujejo gradnjo jedrskih elektrarn blizu zunanjih mej EU; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da morajo države EU pri načrtovani razširitvi uporabe jedrske energije v regiji Baltskega morja upoštevati najstrožje varnostne in okoljske standarde, Evropska komisija pa mora spremljati in nadzorovati, ali sosednje države sledijo enakemu pristopu in mednarodnim konvencijam, in sicer zlasti tiste, ki načrtujejo gradnjo jedrskih elektrarn blizu zunanjih mej EU;

| 39. | poudarja, da se morajo EU in njene države članice z območja Baltskega morja nujno lotiti hudih okoljskih težav v tej regiji, med katerimi so najpomembnejše evtrofikacija, posledice nalaganja nevarnih snovi na morskem dnu in ogrožanje vodne biotske raznovrstnosti, posebej ribje populacije; opozarja, da je Baltsko morje eno najbolj onesnaženih morskih območij na svetu; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da se morajo EU in njene države članice z območja Baltskega morja nujno lotiti hudih okoljskih težav v tej regiji, med katerimi so najpomembnejše evtrofikacija, posledice nalaganja nevarnih snovi na morskem dnu in ogrožanje vodne biotske raznovrstnosti, posebej ribje populacije; opozarja, da je Baltsko morje eno najbolj onesnaženih morskih območij na svetu;

| 40. | poudarja, da je treba uvesti skupno metodo za vse države članice za popis virov onesnaženja in pripravo načrta za njihovo postopno odpravo; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba uvesti skupno metodo za vse države članice za popis virov onesnaženja in pripravo načrta za njihovo postopno odpravo;

| 41. | pozdravlja vključitev okoljske trajnosti kot glavnega stebra tako v strategijo EU za regijo Baltskega morja kot v spremljajoč akcijski načrt; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja vključitev okoljske trajnosti kot glavnega stebra tako v strategijo EU za regijo Baltskega morja kot v spremljajoč akcijski načrt;

| 42. | meni, da je ena največjih ovir pri uresničevanju ciljev strategije za območje Baltskega morja pomanjkanje skladnosti z drugimi politikami EU, kot sta skupna kmetijska politika, ki pospešuje evtrofikacijo, in skupna ribiška politika, ki ni okoljsko trajnostna; meni, da je treba skupno kmetijsko politiko in skupno ribiško politiko prenoviti tako, da bosta prispevali k doseganju cilja okoljsko trajnostnega območja Baltskega morja; |
| --- | --- |

42.

meni, da je ena največjih ovir pri uresničevanju ciljev strategije za območje Baltskega morja pomanjkanje skladnosti z drugimi politikami EU, kot sta skupna kmetijska politika, ki pospešuje evtrofikacijo, in skupna ribiška politika, ki ni okoljsko trajnostna; meni, da je treba skupno kmetijsko politiko in skupno ribiško politiko prenoviti tako, da bosta prispevali k doseganju cilja okoljsko trajnostnega območja Baltskega morja;

Vidiki prometa in turizma

| 43. | poudarja, da je treba prednostno vzpostaviti učinkovito in okolju prijazno komunikacijsko in prevozno omrežje – morske (s prevladujočo vlogo pri prevozu blaga), kopenske in celinske plovne poti, ki lahko predvidi sedanje in prihodnje izzive ter se pravočasno odzove nanje, upošteva določbe posodobljene različice dokumenta Natura 2000 in namenja posebno pozornost povezavam med regijo Baltskega morja in drugimi evropskimi regijami prek baltsko-jadranskega koridorja in srednjeevropskega prometnega koridorja; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba prednostno vzpostaviti učinkovito in okolju prijazno komunikacijsko in prevozno omrežje – morske (s prevladujočo vlogo pri prevozu blaga), kopenske in celinske plovne poti, ki lahko predvidi sedanje in prihodnje izzive ter se pravočasno odzove nanje, upošteva določbe posodobljene različice dokumenta Natura 2000 in namenja posebno pozornost povezavam med regijo Baltskega morja in drugimi evropskimi regijami prek baltsko-jadranskega koridorja in srednjeevropskega prometnega koridorja;

| 44. | meni, da bodo okrepljene povezave, ki vključujejo vse vrste prometa, bistveno prispevale k močnejšemu in bolj povezanemu gospodarstvu v regiji Baltskega morja; |
| --- | --- |

44.

meni, da bodo okrepljene povezave, ki vključujejo vse vrste prometa, bistveno prispevale k močnejšemu in bolj povezanemu gospodarstvu v regiji Baltskega morja;

| 45. | opozarja na poseben položaj baltskih držav, ki so še veliki meri odrezane od evropskega prometnega omrežja, in meni, da mora ta strategija med drugim pomagati odpraviti pomanjkanje ustrezne infrastrukture in dostopnosti, pa tudi slabo interoperabilnost raznolikih nacionalnih prometnih omrežij, ki je posledica različnih tehničnih sistemov in upravnih ovir, da bi se v celotni regiji Baltskega morja razvil celovit sistem multimodalnega prevoza; |
| --- | --- |

45.

opozarja na poseben položaj baltskih držav, ki so še veliki meri odrezane od evropskega prometnega omrežja, in meni, da mora ta strategija med drugim pomagati odpraviti pomanjkanje ustrezne infrastrukture in dostopnosti, pa tudi slabo interoperabilnost raznolikih nacionalnih prometnih omrežij, ki je posledica različnih tehničnih sistemov in upravnih ovir, da bi se v celotni regiji Baltskega morja razvil celovit sistem multimodalnega prevoza;

| 46. | poudarja, da je pomembno, da se regija Baltskega morja tesneje vključi v prednostne osi TEN-T, zlasti pri pomorskih avtocestah (TEN-T 21), podaljšanju železniške osi od Berlina do baltske obale (TEN-T 1), izboljšanju železniške osi od Berlina do baltske obale v povezavi s pomorsko povezavo Rostock-Danska in omogočanju hitrejšega napredka pri posodabljanju in uporabi osi Rail Baltica (TEN-T 27); poudarja tudi, da je treba zaključiti povezave med regijo Baltskega morja in drugimi evropskimi regijami prek baltsko-jadranskega koridorja; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je pomembno, da se regija Baltskega morja tesneje vključi v prednostne osi TEN-T, zlasti pri pomorskih avtocestah (TEN-T 21), podaljšanju železniške osi od Berlina do baltske obale (TEN-T 1), izboljšanju železniške osi od Berlina do baltske obale v povezavi s pomorsko povezavo Rostock-Danska in omogočanju hitrejšega napredka pri posodabljanju in uporabi osi Rail Baltica (TEN-T 27); poudarja tudi, da je treba zaključiti povezave med regijo Baltskega morja in drugimi evropskimi regijami prek baltsko-jadranskega koridorja;

| 47. | poudarja, da je pomembno povečati zmogljivosti regije Baltskega morja za promet proti vzhodu, zlasti da se spodbudi interoperabilnost v prometnem sektorju, še posebej v železniškem prometu, in pospeši tovorni tranzitni promet na mejah Evropske unije; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je pomembno povečati zmogljivosti regije Baltskega morja za promet proti vzhodu, zlasti da se spodbudi interoperabilnost v prometnem sektorju, še posebej v železniškem prometu, in pospeši tovorni tranzitni promet na mejah Evropske unije;

| 48. | meni, da je treba dati posebno prednost povezavam med pristanišči in regijami v notranjosti, tudi prek celinskih plovnih poti, in tako zagotoviti, da povečanje pomorskega tovornega prometa koristi vsem delom regije; |
| --- | --- |

48.

meni, da je treba dati posebno prednost povezavam med pristanišči in regijami v notranjosti, tudi prek celinskih plovnih poti, in tako zagotoviti, da povečanje pomorskega tovornega prometa koristi vsem delom regije;

| 49. | v zvezi s tem poudarja nujnost učinkovitega čezmejnega usklajevanja in sodelovanja med železnico, morskimi pristanišči, pristanišči na celinskih vodah, terminali v notranjosti držav in logistiko, da bi razvili bolj trajnosten sistem intermodalnega prevoza; |
| --- | --- |

49.

v zvezi s tem poudarja nujnost učinkovitega čezmejnega usklajevanja in sodelovanja med železnico, morskimi pristanišči, pristanišči na celinskih vodah, terminali v notranjosti držav in logistiko, da bi razvili bolj trajnosten sistem intermodalnega prevoza;

| 50. | poudarja, da so pomorski prevozi na kratke razdalje po Baltskem morju pomembni in prispevajo k učinkovitemu in okolju prijaznemu prometnemu omrežju; poudarja, da je treba spodbujati konkurenčnost pomorskih prevozov na kratke razdalje, da bi se zagotovila učinkovita uporaba morja; zato meni, da mora Komisija čim hitreje, vendar najpozneje do konca leta 2010, Evropskemu parlamentu predložiti oceno učinkov spremenjene Priloge VI h Konvenciji MARPOL o omejitvi vsebnosti žvepla v ladijskem gorivu na 0,1 % od leta 2015 na območjih Severnega in Baltskega morja, kjer se emisije žvepla nadzirajo; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da so pomorski prevozi na kratke razdalje po Baltskem morju pomembni in prispevajo k učinkovitemu in okolju prijaznemu prometnemu omrežju; poudarja, da je treba spodbujati konkurenčnost pomorskih prevozov na kratke razdalje, da bi se zagotovila učinkovita uporaba morja; zato meni, da mora Komisija čim hitreje, vendar najpozneje do konca leta 2010, Evropskemu parlamentu predložiti oceno učinkov spremenjene Priloge VI h Konvenciji MARPOL o omejitvi vsebnosti žvepla v ladijskem gorivu na 0,1 % od leta 2015 na območjih Severnega in Baltskega morja, kjer se emisije žvepla nadzirajo;

| 51. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija v svoj akcijski načrt vključila cilj, da postane regija Baltskega morja zgledni primer za čisto plovbo in vodilna regija na svetovni ravni v pomorski varnosti; meni, da so ti cilji bistveni za ohranjanje in krepitev možnosti regije za opravljanje dejavnosti na področju turizma; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija v svoj akcijski načrt vključila cilj, da postane regija Baltskega morja zgledni primer za čisto plovbo in vodilna regija na svetovni ravni v pomorski varnosti; meni, da so ti cilji bistveni za ohranjanje in krepitev možnosti regije za opravljanje dejavnosti na področju turizma;

| 52. | priznava, da je treba v podporo temu cilju sprejeti posebne ukrepe, tudi ustrezno uporabiti navtične vodnike ali dokazljivo izkušene mornarje za najzahtevnejše ožine in pristanišča, ter oblikovati zanesljive finančne sheme za raziskovanje in razvoj na področju trajnostnega obratovanja ladij; |
| --- | --- |

52.

priznava, da je treba v podporo temu cilju sprejeti posebne ukrepe, tudi ustrezno uporabiti navtične vodnike ali dokazljivo izkušene mornarje za najzahtevnejše ožine in pristanišča, ter oblikovati zanesljive finančne sheme za raziskovanje in razvoj na področju trajnostnega obratovanja ladij;

| 53. | se zaveda posebnosti geografske lege regije Baltskega morja, ki omogoča aktivnejšo krepitev odnosov z državami EU in sosednjimi tretjimi državami ter poudarja, da je turizem pomemben za regionalno gospodarstvo in za cilj širitve; pozdravlja izjavo, ki je bila sprejeta na 2. turističnem forumu Baltskega morja in ki se je nanašala na skupne dejavnosti spodbujanja, prizadevanja za pridobivanje novih trgov in razvoj infrastrukture; |
| --- | --- |

53.

se zaveda posebnosti geografske lege regije Baltskega morja, ki omogoča aktivnejšo krepitev odnosov z državami EU in sosednjimi tretjimi državami ter poudarja, da je turizem pomemben za regionalno gospodarstvo in za cilj širitve; pozdravlja izjavo, ki je bila sprejeta na 2. turističnem forumu Baltskega morja in ki se je nanašala na skupne dejavnosti spodbujanja, prizadevanja za pridobivanje novih trgov in razvoj infrastrukture;

| 54. | opozarja na edinstveno priložnost za trajnostni turizem, ki izhaja iz privlačnosti hanzeatskih mest v baltski regiji; poleg tega podpira spodbujanje čezmejnega kolesarskega turizma, ki bi prinesel koristi tako za okolje kot tudi za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

54.

opozarja na edinstveno priložnost za trajnostni turizem, ki izhaja iz privlačnosti hanzeatskih mest v baltski regiji; poleg tega podpira spodbujanje čezmejnega kolesarskega turizma, ki bi prinesel koristi tako za okolje kot tudi za mala in srednja podjetja;

| 55. | meni, da področja, kot so turizem, povezan z vodnimi športi, nego in sprostitvijo telesa ter zdravilišči, kulturna dediščina in pokrajina, ponujajo velike možnosti za razvoj prepoznavnosti regije kot turistične destinacije; zato poudarja, da je treba varovati naravna obalna območja, pokrajine in kulturne dediščine, kot vir, ki zagotavlja trajnostno gospodarstvo v regiji Baltskega morja v prihodnosti; |
| --- | --- |

55.

meni, da področja, kot so turizem, povezan z vodnimi športi, nego in sprostitvijo telesa ter zdravilišči, kulturna dediščina in pokrajina, ponujajo velike možnosti za razvoj prepoznavnosti regije kot turistične destinacije; zato poudarja, da je treba varovati naravna obalna območja, pokrajine in kulturne dediščine, kot vir, ki zagotavlja trajnostno gospodarstvo v regiji Baltskega morja v prihodnosti;

| 56. | meni, da je izboljšanje prevoznih povezav in odpravljanje ozkih grl prav tako pomembno in da je mogoče s to strategijo rešiti težave pri prehodu vzhodne meje EU z Rusko federacijo, kjer nastajajo dolge kolone tovornjakov, ki ogrožajo okolje, socialni mir, prometno varnost in varnost voznikov, in tako zagotoviti nemoten pretok blaga po regiji Baltskega morja; |
| --- | --- |

56.

meni, da je izboljšanje prevoznih povezav in odpravljanje ozkih grl prav tako pomembno in da je mogoče s to strategijo rešiti težave pri prehodu vzhodne meje EU z Rusko federacijo, kjer nastajajo dolge kolone tovornjakov, ki ogrožajo okolje, socialni mir, prometno varnost in varnost voznikov, in tako zagotoviti nemoten pretok blaga po regiji Baltskega morja;

*

* *

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam Ruske federacije, Belorusije in Norveške. |
| --- | --- |

57.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam Ruske federacije, Belorusije in Norveške.

---

(1)  UL C 294 E, 3.12.2009, str. 3.

(2)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 330.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/8

---

Torek, 6. julij 2010Prispevek regionalne politike EU v boju proti finančni in gospodarski krizi, zlasti ob upoštevanju cilja 2

P7_TA(2010)0255

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o prispevku regionalne politike EU v boju proti finančni in gospodarski krizi, zlasti ob upoštevanju cilja 2 (2009/2234(INI))

2011/C 351 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije Posvetovanje o prihodnji strategiji EU 2020 (KOM(2009)0647),

ob upoštevanju sporočila Komisije Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (KOM(2010)0110),

ob upoštevanju Šestega poročila Komisije o napredku na področju gospodarske in socialne kohezije (KOM(2009)0295),

ob upoštevanju sporočila Komisije Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva (KOM(2009)0114),

ob upoštevanju sporočila Komisije Kohezijska politika: naložbe v realno gospodarstvo (KOM(2008)0876),

ob upoštevanju sporočila Komisije Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta, Napovedovanje in usklajevanje potreb trga dela ter znanja in spretnosti (KOM(2008)0868),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropski načrt za oživitev gospodarstva (KOM(2008)0800),

ob upoštevanju sporočila Komisije Od finančne krize do okrevanja gospodarstva: evropski okvir za ukrepanje (KOM(2008)0706),

ob upoštevanju Priporočila Sveta o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2009 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic (KOM(2009)0034),

ob upoštevanju nacionalnih strateških poročil držav članic za leto 2009,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (1),

ob upoštevanju predloga resolucije z dne 11. marca 2009 o kohezijski politiki: naložbe v realno gospodarstvo (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o Šestem poročilu Komisije o napredku na področju gospodarske in socialne kohezije (COTER-IV-027),

ob upoštevanju evropske gospodarske napovedi za jesen 2009/Evropsko gospodarstvo 10/2009 – GD za gospodarske in finančne zadeve Evropske komisije,

ob upoštevanju četrtletnega poročila o območju eura – 8. zv., št. 4 (2009) –GD za gospodarske in finančne zadeve Evropske komisije,

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0206/2010),

| A. | ker je 15,2 % Evropejcev (69,8 milijona) med letoma 2000 in 2006 živelo na območjih cilja 2 in je prejelo 22,5 milijarde EUR skupnih finančnih sredstev (9,6 % vseh sredstev), pri tem pa je bilo ustvarjenih 730 000 bruto delovnih mest, ker večina kazalnikov kaže zelo dobre rezultate (zaposlenost, inovacije, raziskave in razvoj, intenzivnost človeškega kapitala, izobraževanje in usposabljanje, vseživljenjsko učenje), hkrati pa drugi kazalniki (neposredne tuje naložbe, produktivnost) kažejo slabše rezultate kot v konvergenčnih regijah in ker so glede rasti BDP na prebivalca v primerjavi s povprečjem v EU te regije s 122 % daleč pred konvergenčnimi regijami (59 %), čeprav je v tem obdobju prišlo do 4,4-odstotnega padca, |
| --- | --- |

A.

ker je 15,2 % Evropejcev (69,8 milijona) med letoma 2000 in 2006 živelo na območjih cilja 2 in je prejelo 22,5 milijarde EUR skupnih finančnih sredstev (9,6 % vseh sredstev), pri tem pa je bilo ustvarjenih 730 000 bruto delovnih mest, ker večina kazalnikov kaže zelo dobre rezultate (zaposlenost, inovacije, raziskave in razvoj, intenzivnost človeškega kapitala, izobraževanje in usposabljanje, vseživljenjsko učenje), hkrati pa drugi kazalniki (neposredne tuje naložbe, produktivnost) kažejo slabše rezultate kot v konvergenčnih regijah in ker so glede rasti BDP na prebivalca v primerjavi s povprečjem v EU te regije s 122 % daleč pred konvergenčnimi regijami (59 %), čeprav je v tem obdobju prišlo do 4,4-odstotnega padca,

| B. | ker ugotavlja, da se cilj 2 po reformi leta 2006 zdaj nanaša na krepitev regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja v skupno 168 regijah v 19 državah članicah, kar pomeni 314 milijonov prebivalcev in skupna finančna sredstva v višini 54,7 milijarde EUR za obdobje 2007–2013 (malo manj kot 16 % vseh sredstev), a je treba poudariti, da je približno 74 % tega zneska namenjenega za izboljšanje znanja in inovacij (33,7 %) ter za številčnejša in boljša delovna mesta (40 %), |
| --- | --- |

B.

ker ugotavlja, da se cilj 2 po reformi leta 2006 zdaj nanaša na krepitev regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja v skupno 168 regijah v 19 državah članicah, kar pomeni 314 milijonov prebivalcev in skupna finančna sredstva v višini 54,7 milijarde EUR za obdobje 2007–2013 (malo manj kot 16 % vseh sredstev), a je treba poudariti, da je približno 74 % tega zneska namenjenega za izboljšanje znanja in inovacij (33,7 %) ter za številčnejša in boljša delovna mesta (40 %),

| C. | ker bodo razmere na trgu dela glede na najnovejše napovedi Komisije (2009-2011) še naprej neugodne, stopnja nezaposlenosti v Evropski uniji pa bo dosegla 10,25 %, in ker je bilo leta 2009 izgubljenih 2,25 % delovnih mest, leta 2010 pa bo jih bo izgubljenih predvidoma 1,25 %, kar bo še povečalo socialne razlike v državah članicah; ker se v glavnih sektorjih regije Evropske unije kažejo: (a) povečanje števila novih naročil in večje zaupanje, skupaj z izboljšanjem skupne podobe industrije EU, čeprav je stopnja proizvodnje za 20 % manjša v primerjavi z začetkom leta 2008, (b) nadaljnji upad dejavnosti v proizvodnem sektorju in (c) nadaljnje težave malih in srednjih podjetij pri dostopu do mikrokreditov ali financiranja, |
| --- | --- |

C.

ker bodo razmere na trgu dela glede na najnovejše napovedi Komisije (2009-2011) še naprej neugodne, stopnja nezaposlenosti v Evropski uniji pa bo dosegla 10,25 %, in ker je bilo leta 2009 izgubljenih 2,25 % delovnih mest, leta 2010 pa bo jih bo izgubljenih predvidoma 1,25 %, kar bo še povečalo socialne razlike v državah članicah; ker se v glavnih sektorjih regije Evropske unije kažejo: (a) povečanje števila novih naročil in večje zaupanje, skupaj z izboljšanjem skupne podobe industrije EU, čeprav je stopnja proizvodnje za 20 % manjša v primerjavi z začetkom leta 2008, (b) nadaljnji upad dejavnosti v proizvodnem sektorju in (c) nadaljnje težave malih in srednjih podjetij pri dostopu do mikrokreditov ali financiranja,

| D. | ker se trenutno, kljub temu da je kriza najprej prizadela zlasti moške, število delovnih mest zmanjšuje enako hitro za moške in za ženske, ki jih je v večini držav članic Evropske unije na trgu dela manj kot moških; ker smo se iz drugih kriz naučili, da je za ženske, ki izgubijo službo, tveganje, da ne bodo našle novega dela, večje; ker enakost med moškimi in ženskami pozitivno vpliva na produktivnost in gospodarsko rast in ker udeležba žensk na trgu dela prinaša številne socialne in gospodarske prednosti, |
| --- | --- |

D.

ker se trenutno, kljub temu da je kriza najprej prizadela zlasti moške, število delovnih mest zmanjšuje enako hitro za moške in za ženske, ki jih je v večini držav članic Evropske unije na trgu dela manj kot moških; ker smo se iz drugih kriz naučili, da je za ženske, ki izgubijo službo, tveganje, da ne bodo našle novega dela, večje; ker enakost med moškimi in ženskami pozitivno vpliva na produktivnost in gospodarsko rast in ker udeležba žensk na trgu dela prinaša številne socialne in gospodarske prednosti,

| E. | ker je treba poudariti, da na podlagi nacionalnih strateških poročil za leto 2009 in strateškega poročila Komisije za leto 2010 v zvezi s kohezijsko politiko in izvajanjem programov 2007–2013 kaže, da so države članice precej različno uporabljale instrumente, sredstva in metode za spodbujanje kohezijske politike, ki jih je za boj proti krizi in povečanje dejanskih odhodkov predlagala Komisija, kot so spremembe strateških smernic, osi in financiranje operativnih programov ter odziv na poenostavitev izvedbenih postopkov, |
| --- | --- |

E.

ker je treba poudariti, da na podlagi nacionalnih strateških poročil za leto 2009 in strateškega poročila Komisije za leto 2010 v zvezi s kohezijsko politiko in izvajanjem programov 2007–2013 kaže, da so države članice precej različno uporabljale instrumente, sredstva in metode za spodbujanje kohezijske politike, ki jih je za boj proti krizi in povečanje dejanskih odhodkov predlagala Komisija, kot so spremembe strateških smernic, osi in financiranje operativnih programov ter odziv na poenostavitev izvedbenih postopkov,

| F. | ker je treba poudariti, da je Komisija od oktobra 2008 predlagala vrsto ukrepov za pospešitev izvajanja programov v okviru kohezijske politike 2007–2013, da bi z vsemi svojimi viri in sredstvi zagotovila takojšnjo in učinkovito podporo prizadevanjem za okrevanje na nacionalni in regionalni ravni, |
| --- | --- |

F.

ker je treba poudariti, da je Komisija od oktobra 2008 predlagala vrsto ukrepov za pospešitev izvajanja programov v okviru kohezijske politike 2007–2013, da bi z vsemi svojimi viri in sredstvi zagotovila takojšnjo in učinkovito podporo prizadevanjem za okrevanje na nacionalni in regionalni ravni,

| G. | ker je strategija Komisije za pospeševanje naložb in poenostavitev programov kohezijske politike prek priporočil državam članicam ter zakonodajnih ali nezakonodajnih ukrepov zasnovana na treh oseh: (a) večji prožnosti za kohezijske programe, (b) dajanju prednosti regijam in (c) premišljenim naložbam za kohezijske programe; ker je treba v letu 2010 od 64,3 milijarde EUR za zaposlovanje in konkurenčnost uporabiti 49,4 milijarde EUR za kohezijo (2-odstotno povečanje glede na leto 2009) ter 14,9 milijarde EUR za konkurenčnost (7,9-odstotno povečanje glede na leto 2009), |
| --- | --- |

G.

ker je strategija Komisije za pospeševanje naložb in poenostavitev programov kohezijske politike prek priporočil državam članicam ter zakonodajnih ali nezakonodajnih ukrepov zasnovana na treh oseh: (a) večji prožnosti za kohezijske programe, (b) dajanju prednosti regijam in (c) premišljenim naložbam za kohezijske programe; ker je treba v letu 2010 od 64,3 milijarde EUR za zaposlovanje in konkurenčnost uporabiti 49,4 milijarde EUR za kohezijo (2-odstotno povečanje glede na leto 2009) ter 14,9 milijarde EUR za konkurenčnost (7,9-odstotno povečanje glede na leto 2009),

| 1. | poudarja, da je regionalna politika EU zaradi svetovne finančne in gospodarske krize ter trenutno upočasnjene gospodarske rasti zelo pomemben instrument za doseganje rezultatov in odločilno prispeva k načrtu oživitve evropskega gospodarstva, saj je glavni vir naložb Skupnosti v realno gospodarstvo in zagotavlja občutno podporo javnim naložbam, tudi na regionalni in lokalni ravni; ugotavlja, da je treba za dolgoročen trajnostni razvoj zagotoviti uspešen izhod iz krize s krepitvijo konkurenčnosti, zaposlovanja in privlačnosti evropskih regij; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je regionalna politika EU zaradi svetovne finančne in gospodarske krize ter trenutno upočasnjene gospodarske rasti zelo pomemben instrument za doseganje rezultatov in odločilno prispeva k načrtu oživitve evropskega gospodarstva, saj je glavni vir naložb Skupnosti v realno gospodarstvo in zagotavlja občutno podporo javnim naložbam, tudi na regionalni in lokalni ravni; ugotavlja, da je treba za dolgoročen trajnostni razvoj zagotoviti uspešen izhod iz krize s krepitvijo konkurenčnosti, zaposlovanja in privlačnosti evropskih regij;

| 2. | ugotavlja, da so strukturni skladi močan instrument, namenjen pomoči regijam pri ekonomskem in socialnem prestrukturiranju ter spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, pa tudi instrument za izvajanje evropskega načrta za oživitev gospodarstva, zlasti za povečanje konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest, tako da se podpira njihova sistematična in učinkovita uporaba; poudarja, da se cilj konkurenčnosti ne sme uresničevati na škodo sodelovanja in solidarnosti med regijami; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so strukturni skladi močan instrument, namenjen pomoči regijam pri ekonomskem in socialnem prestrukturiranju ter spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, pa tudi instrument za izvajanje evropskega načrta za oživitev gospodarstva, zlasti za povečanje konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest, tako da se podpira njihova sistematična in učinkovita uporaba; poudarja, da se cilj konkurenčnosti ne sme uresničevati na škodo sodelovanja in solidarnosti med regijami;

| 3. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili rezultati v regijah cilja 2 v obdobju pred gospodarsko krizo pri večini kazalnikov pozitivni, in sicer so bili zelo dobri glede zaposlenosti, inovacij, raziskav in razvoj, intenzivnosti človeškega kapitala, izobraževanja in usposabljanja ter vseživljenjskega učenja; poudarja, da se zaradi učinkov krize na gospodarstvo ne sme zmanjšati podpora za številčnejša in boljša delovna mesta; poziva k ohranitvi teh primerjalnih prednosti z okrepljenimi instrumenti cilja 2; |
| --- | --- |

3.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili rezultati v regijah cilja 2 v obdobju pred gospodarsko krizo pri večini kazalnikov pozitivni, in sicer so bili zelo dobri glede zaposlenosti, inovacij, raziskav in razvoj, intenzivnosti človeškega kapitala, izobraževanja in usposabljanja ter vseživljenjskega učenja; poudarja, da se zaradi učinkov krize na gospodarstvo ne sme zmanjšati podpora za številčnejša in boljša delovna mesta; poziva k ohranitvi teh primerjalnih prednosti z okrepljenimi instrumenti cilja 2;

| 4. | toplo podpira glavne prednostne naloge strategije EU 2020, zlasti premišljeno, trajnostno in vključujočo rast, ki se med drugim uresničuje z izkoriščanjem novih možnosti za doseganje trajnostne gospodarske rasti s pomočjo digitalnega gospodarstva, izboljšanjem regulativnega okvira za krepitev teritorialne in socialne kohezije in spodbujanjem boljših razmer in boljšega poslovnega okolja s pošteno konkurenčnostjo, ustvarjanjem delovnih mest, podjetništvom in inovacijami za vse regije, razvojem malih in srednjih podjetij ter podpiranjem njihovega potenciala za rast; poleg tega podpira prizadevanje za številčnejša in boljša delovna mesta z ustreznimi delovnimi pogoji za moške in ženske, pri čemer je treba zagotoviti tudi dostop do osnovnega in nadaljnjega izobraževanja; poziva k temu, da bi se te politike pri prihodnji poglobitvi strategije EU 2020 nadalje okrepile tudi z ukrepi, s katerimi bi se izkoristile prednosti enotnega evropskega trga, hkrati pa je treba zagotoviti, da se bo cilj 2 še naprej osredotočal na doseganje teritorialne kohezije v EU; |
| --- | --- |

4.

toplo podpira glavne prednostne naloge strategije EU 2020, zlasti premišljeno, trajnostno in vključujočo rast, ki se med drugim uresničuje z izkoriščanjem novih možnosti za doseganje trajnostne gospodarske rasti s pomočjo digitalnega gospodarstva, izboljšanjem regulativnega okvira za krepitev teritorialne in socialne kohezije in spodbujanjem boljših razmer in boljšega poslovnega okolja s pošteno konkurenčnostjo, ustvarjanjem delovnih mest, podjetništvom in inovacijami za vse regije, razvojem malih in srednjih podjetij ter podpiranjem njihovega potenciala za rast; poleg tega podpira prizadevanje za številčnejša in boljša delovna mesta z ustreznimi delovnimi pogoji za moške in ženske, pri čemer je treba zagotoviti tudi dostop do osnovnega in nadaljnjega izobraževanja; poziva k temu, da bi se te politike pri prihodnji poglobitvi strategije EU 2020 nadalje okrepile tudi z ukrepi, s katerimi bi se izkoristile prednosti enotnega evropskega trga, hkrati pa je treba zagotoviti, da se bo cilj 2 še naprej osredotočal na doseganje teritorialne kohezije v EU;

| 5. | zaskrbljeno ugotavlja, da je imela kriza za regije iz cilja 2 negativne socialne posledice, ki se kažejo v povišanju brezposelnosti, revščine in socialne izključenosti in so prizadele najbolj ranljive socialne skupine (brezposelne, ženske, starejše), ter poziva Komisijo, naj sprejme pobude za podporo za mala in srednja podjetja, da zagotovi trajnost obstoječih in ustvarjanje čim več novih delovnih mest; |
| --- | --- |

5.

zaskrbljeno ugotavlja, da je imela kriza za regije iz cilja 2 negativne socialne posledice, ki se kažejo v povišanju brezposelnosti, revščine in socialne izključenosti in so prizadele najbolj ranljive socialne skupine (brezposelne, ženske, starejše), ter poziva Komisijo, naj sprejme pobude za podporo za mala in srednja podjetja, da zagotovi trajnost obstoječih in ustvarjanje čim več novih delovnih mest;

| 6. | poudarja, da mora biti ekonomska, socialna in teritorialna kohezija v središču strategije EU 2020 ter da so kohezijska politika in strukturni skladi nepogrešljivo orodje za uresničevanje ciljev premišljene, trajnostne in vključujoče rasti v državah članicah in regijah; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da mora biti ekonomska, socialna in teritorialna kohezija v središču strategije EU 2020 ter da so kohezijska politika in strukturni skladi nepogrešljivo orodje za uresničevanje ciljev premišljene, trajnostne in vključujoče rasti v državah članicah in regijah;

| 7. | poudarja, da je zmanjšan prispevek nacionalnega sofinanciranja k programom zaradi velikih finančnih težav številnih držav članic velika težava, ki vpliva tudi na cilj 2, ter podpira politiko Komisije glede možnosti uporabe pomoči Skupnosti; zato meni, da je treba čim prej izvajati Uredbo (ES) št. 1083/2006 v njeni sedanji obliki, kot jo je sprejel Parlament; meni, da je 100-odstotno financiranje pretirano, saj zavira spodbudo za države članice, naj z nacionalnim sofinanciranjem zagotovijo uspešnost in stroškovno učinkovitost spodbujanih ukrepov, in se strinja z oceno Sveta, ki zavrača tako imenovano predhodno financiranje v predloženi različici; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je zmanjšan prispevek nacionalnega sofinanciranja k programom zaradi velikih finančnih težav številnih držav članic velika težava, ki vpliva tudi na cilj 2, ter podpira politiko Komisije glede možnosti uporabe pomoči Skupnosti; zato meni, da je treba čim prej izvajati Uredbo (ES) št. 1083/2006 v njeni sedanji obliki, kot jo je sprejel Parlament; meni, da je 100-odstotno financiranje pretirano, saj zavira spodbudo za države članice, naj z nacionalnim sofinanciranjem zagotovijo uspešnost in stroškovno učinkovitost spodbujanih ukrepov, in se strinja z oceno Sveta, ki zavrača tako imenovano predhodno financiranje v predloženi različici;

| 8. | ugotavlja, da je bilo od skupno 117 operativnih programov, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada, 13 spremenjenih (za Avstrijo, Nemčijo, Madžarsko, Irsko, Latvijo, Litvo, Nizozemsko, Poljsko, Portugalsko, dva za Združeno kraljestvo in dva za Španijo), da bi zadostili posebnim potrebam, ki izvirajo iz krize, ter poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga izkoristiti to prožnost, da preoblikujejo svoje operativne programe in o tem izčrpno in karseda hitro obvestijo zadevne regionalne in lokalne akterje ter s tem zagotovijo kratkoročno pomoč specifičnim ogroženim skupinam in kategorijam; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je bilo od skupno 117 operativnih programov, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada, 13 spremenjenih (za Avstrijo, Nemčijo, Madžarsko, Irsko, Latvijo, Litvo, Nizozemsko, Poljsko, Portugalsko, dva za Združeno kraljestvo in dva za Španijo), da bi zadostili posebnim potrebam, ki izvirajo iz krize, ter poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga izkoristiti to prožnost, da preoblikujejo svoje operativne programe in o tem izčrpno in karseda hitro obvestijo zadevne regionalne in lokalne akterje ter s tem zagotovijo kratkoročno pomoč specifičnim ogroženim skupinam in kategorijam;

| 9. | ugotavlja, da se v šestem vmesnem poročilu o ekonomski in socialni koheziji odražajo različne socialno-ekonomske razmere treh vrst regij, zlasti glede njihovih ustvarjalnih, inovacijskih in podjetniških zmogljivosti; ugotavlja, da sedanja gospodarska kriza in različne spremenljivke, ki vplivajo na možnosti regionalnega razvoja (demografija, dostopnost, sposobnost inovacij itd.), dokazujejo, da obstajajo pomembni podatki, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju stanja lokalnega in regionalnega gospodarstva ter pri oblikovanju učinkovite kohezijske politike; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da se v šestem vmesnem poročilu o ekonomski in socialni koheziji odražajo različne socialno-ekonomske razmere treh vrst regij, zlasti glede njihovih ustvarjalnih, inovacijskih in podjetniških zmogljivosti; ugotavlja, da sedanja gospodarska kriza in različne spremenljivke, ki vplivajo na možnosti regionalnega razvoja (demografija, dostopnost, sposobnost inovacij itd.), dokazujejo, da obstajajo pomembni podatki, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju stanja lokalnega in regionalnega gospodarstva ter pri oblikovanju učinkovite kohezijske politike;

| 10. | podpira predlog Sveta, da se predplačila za leto 2010 zvišajo za 4 % pri Evropskem socialnem skladu in za 2 % pri kohezijskem skladu, vendar le za države članice, katerih upad BDP je bil več kot dvomesten ali ki so prejele pomoč za plačilno bilanco Mednarodnega denarnega sklada; poziva Komisijo, naj razišče vzroke za zamude pri izvajanju in poišče prožne rešitve za pravili n+2/n+3, da sredstva držav članic ne bodo zgubljena; |
| --- | --- |

10.

podpira predlog Sveta, da se predplačila za leto 2010 zvišajo za 4 % pri Evropskem socialnem skladu in za 2 % pri kohezijskem skladu, vendar le za države članice, katerih upad BDP je bil več kot dvomesten ali ki so prejele pomoč za plačilno bilanco Mednarodnega denarnega sklada; poziva Komisijo, naj razišče vzroke za zamude pri izvajanju in poišče prožne rešitve za pravili n+2/n+3, da sredstva držav članic ne bodo zgubljena;

| 11. | obžaluje, da v šesto poročilo Komisije o napredku na področju ekonomske in socialne kohezije niso vključeni posebni kvalitativni in kvantitativni podatki o kratkoročnem in dolgoročnem učinku finančne in gospodarske krize na regije EU, zlasti o najpomembnejših ekonomskih in socialnih kazalnikih; zato poziva Komisijo, naj predstavi posebno poročilo ali študijo o učinkih finančne in gospodarske krize na regije EU, zlasti na regije cilja 2 in tiste, za katere se pomoč postopno ukinja, ter o morebitnem povečevanju ali zmanjševanju regionalnih razlik zaradi krize; ugotavlja, da je treba te ocene izvesti brez odlašanja, da se preprečijo neželeni razvoj in da jih bo mogoče uporabiti kot osnovo za predlog o ohranitvi cilja 2 v območjih, kjer lahko doda vrednost nacionalnim sredstvom; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da v šesto poročilo Komisije o napredku na področju ekonomske in socialne kohezije niso vključeni posebni kvalitativni in kvantitativni podatki o kratkoročnem in dolgoročnem učinku finančne in gospodarske krize na regije EU, zlasti o najpomembnejših ekonomskih in socialnih kazalnikih; zato poziva Komisijo, naj predstavi posebno poročilo ali študijo o učinkih finančne in gospodarske krize na regije EU, zlasti na regije cilja 2 in tiste, za katere se pomoč postopno ukinja, ter o morebitnem povečevanju ali zmanjševanju regionalnih razlik zaradi krize; ugotavlja, da je treba te ocene izvesti brez odlašanja, da se preprečijo neželeni razvoj in da jih bo mogoče uporabiti kot osnovo za predlog o ohranitvi cilja 2 v območjih, kjer lahko doda vrednost nacionalnim sredstvom;

| 12. | pozdravlja podporne ukrepe za podjetja v okviru kohezijske politike (približno 55 milijard EUR med letoma 2007 in 2013), med katerimi se večina nanaša na krepitev inovacij, prenos tehnologije in posodabljanje malih in srednjih podjetij; poudarja, da je pomembno spodbujati uspešne modele na tem področju, in razume, da morajo biti predlagani intervencijski ukrepi v korist podjetij usmerjeni v dolgoročne rezultate prestrukturiranja in prehoda na bolj vzdržno gospodarstvo, ne pa v nujne intervencije za njihovo ekonomsko preživetje, kar je pogosto nezdružljivo s politiko državne pomoči; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja podporne ukrepe za podjetja v okviru kohezijske politike (približno 55 milijard EUR med letoma 2007 in 2013), med katerimi se večina nanaša na krepitev inovacij, prenos tehnologije in posodabljanje malih in srednjih podjetij; poudarja, da je pomembno spodbujati uspešne modele na tem področju, in razume, da morajo biti predlagani intervencijski ukrepi v korist podjetij usmerjeni v dolgoročne rezultate prestrukturiranja in prehoda na bolj vzdržno gospodarstvo, ne pa v nujne intervencije za njihovo ekonomsko preživetje, kar je pogosto nezdružljivo s politiko državne pomoči;

| 13. | poudarja, da je treba krizo reševati z naložbami v raziskave in razvoj, inovacije, izobraževanje in tehnologije za učinkovito uporabo virov; meni, da bodo take naložbe koristile tradicionalnim sektorjem, podeželskim območjem in gospodarstvom, ki ponujajo storitve visokokvalificiranega kadra, ter posledično okrepile ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; opozarja, da je treba zagotoviti plačljivo, dostopno financiranje, pri katerem bodo imeli strukturni skladi bistven pomen; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba krizo reševati z naložbami v raziskave in razvoj, inovacije, izobraževanje in tehnologije za učinkovito uporabo virov; meni, da bodo take naložbe koristile tradicionalnim sektorjem, podeželskim območjem in gospodarstvom, ki ponujajo storitve visokokvalificiranega kadra, ter posledično okrepile ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; opozarja, da je treba zagotoviti plačljivo, dostopno financiranje, pri katerem bodo imeli strukturni skladi bistven pomen;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj nenehno spremljajo učinek krize na različnih strukturnih in razvojnih področjih ter uporabo možnosti, ki jih ponujajo finančni instrumenti, namenjeni cilju 2 predvsem za podpori podjetništvu ter malim in srednjim podjetjem in organom, ki si prizadevajo za socialno, vključujoče gospodarstvo, da bi okrepili njihovo konkurenčnost in s tem potencial za povečanje števila delovnih mest ter zagotovili čim širši dostop do instrumentov finančnega inženiringa (Jaspers, Jeremie, Jessica in Jasmine); poziva Komisijo in države članice, naj te informacije uporabijo za pripravo in usmerjanje prihodnje kohezijske politike v zvezi s ciljem 2 na področjih na regionalni in lokalni ravni, kjer je mogoče dokazati, da imajo intervencije EU dodano vrednost (zlasti inovacije v sektorjih turizma, storitev in informacijske tehnologije ter v industrijskih sektorjih, varstvo in izboljšanje okolja ter morebitni razvoj obnovljive energije ali tehnologij, ki bi s prizadevanji za nizke izpuste in zmanjšanje nastajanja odpadkov bistveno izboljšale podjetja v zvezi s konvencionalno energijo, ter inovacije v primarnem sektorju); |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj nenehno spremljajo učinek krize na različnih strukturnih in razvojnih področjih ter uporabo možnosti, ki jih ponujajo finančni instrumenti, namenjeni cilju 2 predvsem za podpori podjetništvu ter malim in srednjim podjetjem in organom, ki si prizadevajo za socialno, vključujoče gospodarstvo, da bi okrepili njihovo konkurenčnost in s tem potencial za povečanje števila delovnih mest ter zagotovili čim širši dostop do instrumentov finančnega inženiringa (Jaspers, Jeremie, Jessica in Jasmine); poziva Komisijo in države članice, naj te informacije uporabijo za pripravo in usmerjanje prihodnje kohezijske politike v zvezi s ciljem 2 na področjih na regionalni in lokalni ravni, kjer je mogoče dokazati, da imajo intervencije EU dodano vrednost (zlasti inovacije v sektorjih turizma, storitev in informacijske tehnologije ter v industrijskih sektorjih, varstvo in izboljšanje okolja ter morebitni razvoj obnovljive energije ali tehnologij, ki bi s prizadevanji za nizke izpuste in zmanjšanje nastajanja odpadkov bistveno izboljšale podjetja v zvezi s konvencionalno energijo, ter inovacije v primarnem sektorju);

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo in spodbudijo vse sinergije med instrumenti kohezijske politike in konkurenčnosti na regionalni, nacionalni, čezmejni in evropski ravni; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo in spodbudijo vse sinergije med instrumenti kohezijske politike in konkurenčnosti na regionalni, nacionalni, čezmejni in evropski ravni;

| 16. | pozdravlja politiko Komisije (a) glede podaljšanja obdobja upravičenosti v okviru operativnih programov 2000–2006, da se omogoči čim boljši izkoristek vseh sredstev za kohezijsko politiko, (b) glede poenostavitve upravnih zahtev in postopkov ter finančnega upravljanja teh programov, pri čemer pa je treba še vedno zagotavljati potreben nadzor za ugotovitev morebitnih napak in goljufij; v zvezi s tem meni, da je treba že vnaprej vzpostaviti zahteve za spodbujanje smiselnih projektov in preprečevanje nezakonitega ravnanja; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja politiko Komisije (a) glede podaljšanja obdobja upravičenosti v okviru operativnih programov 2000–2006, da se omogoči čim boljši izkoristek vseh sredstev za kohezijsko politiko, (b) glede poenostavitve upravnih zahtev in postopkov ter finančnega upravljanja teh programov, pri čemer pa je treba še vedno zagotavljati potreben nadzor za ugotovitev morebitnih napak in goljufij; v zvezi s tem meni, da je treba že vnaprej vzpostaviti zahteve za spodbujanje smiselnih projektov in preprečevanje nezakonitega ravnanja;

| 17. | podpira politiko predhodnega financiranja za programe v okviru kohezijske politike 2007-2013, ki je omogočila takojšnjo likvidnost v višini 6,25 milijarde EUR za leto 2009 za naložbe v okviru finančnih paketov, sprejetih za vsako državo članico; |
| --- | --- |

17.

podpira politiko predhodnega financiranja za programe v okviru kohezijske politike 2007-2013, ki je omogočila takojšnjo likvidnost v višini 6,25 milijarde EUR za leto 2009 za naložbe v okviru finančnih paketov, sprejetih za vsako državo članico;

| 18. | ugotavlja, da na mestnih območjih in v mestnih središčih že zaradi njihove narave obstajajo posebni in obsežni socialni problemi (velika brezposelnost, marginalizacija, socialna izključenost itd.), ki so se zaradi krize še povečali in jih je treba natančno preučiti, da bi lahko oblikovali ustrezne dolgoročne in kratkoročne ukrepe; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da na mestnih območjih in v mestnih središčih že zaradi njihove narave obstajajo posebni in obsežni socialni problemi (velika brezposelnost, marginalizacija, socialna izključenost itd.), ki so se zaradi krize še povečali in jih je treba natančno preučiti, da bi lahko oblikovali ustrezne dolgoročne in kratkoročne ukrepe;

| 19. | podpira politiko pomoči in nove finančne instrumente za velike projekte regij (katerih skupni strošek bo znašal 50 milijonov EUR ali več), ki jih je Komisija uvedla leta 2009, priznava pomen instrumentov finančnega inženiringa in sodelovanja z EIB in EIS, zlasti programov JASPERS, JEREMIE in JESSICA, in poziva k okrepitvi financiranja prek programa JASPERS (Skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah) za več kot 25 %, ki bo namenjeno posebej regijam iz cilja 2, da se spodbudi dokončna priprava in zelo hitra izvedba velikih projektov, čeprav jih je trenutno še zelo malo; upa, da bo imelo predhodno povečanje sredstev za JASPERS srednje- in dolgoročne učinke za konkurenčnost gospodarstva evropskih regij in se zavzema za občasno izvedbo primerjalne analize doseženih rezultatov in zastavljenih ciljev ter dodeljenih sredstev in sredstev, ki so potrebna za uresničitev ciljev; |
| --- | --- |

19.

podpira politiko pomoči in nove finančne instrumente za velike projekte regij (katerih skupni strošek bo znašal 50 milijonov EUR ali več), ki jih je Komisija uvedla leta 2009, priznava pomen instrumentov finančnega inženiringa in sodelovanja z EIB in EIS, zlasti programov JASPERS, JEREMIE in JESSICA, in poziva k okrepitvi financiranja prek programa JASPERS (Skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah) za več kot 25 %, ki bo namenjeno posebej regijam iz cilja 2, da se spodbudi dokončna priprava in zelo hitra izvedba velikih projektov, čeprav jih je trenutno še zelo malo; upa, da bo imelo predhodno povečanje sredstev za JASPERS srednje- in dolgoročne učinke za konkurenčnost gospodarstva evropskih regij in se zavzema za občasno izvedbo primerjalne analize doseženih rezultatov in zastavljenih ciljev ter dodeljenih sredstev in sredstev, ki so potrebna za uresničitev ciljev;

| 20. | poudarja, da so lahko politika EU ter nacionalna in regionalna politika uspešne in učinkovite le z večravenskim upravljanjem na osnovi sodelovanja med lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in čezmejnimi javnimi organi ter javnimi organi EU; poziva Komisijo, naj oceni možnosti za nacionalno in mednarodno teritorialno sodelovanje na področju inovacij pri vsakem cilju kohezijske politike ter razčleni možnosti za krepitev cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, da se spodbudi sodelovanje med regijami na področju inovacij; vzporedno priporoča krepitev cilja teritorialnega sodelovanja (cilj 3) in možnosti za razvoj ukrepov nadnacionalnega teritorialnega sodelovanja v okviru cilja 2; ugotavlja, da to zdaj omogoča člen 37(6)(b) Uredbe (ES) št. 1083/2006; meni, da mora krepitev teritorialnega sodelovanja spremljati povečanje proračuna za to razširjeno teritorialno sodelovanje, ne da bi se spremenil skupni proračun za doseganje cilja kohezije; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so lahko politika EU ter nacionalna in regionalna politika uspešne in učinkovite le z večravenskim upravljanjem na osnovi sodelovanja med lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in čezmejnimi javnimi organi ter javnimi organi EU; poziva Komisijo, naj oceni možnosti za nacionalno in mednarodno teritorialno sodelovanje na področju inovacij pri vsakem cilju kohezijske politike ter razčleni možnosti za krepitev cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, da se spodbudi sodelovanje med regijami na področju inovacij; vzporedno priporoča krepitev cilja teritorialnega sodelovanja (cilj 3) in možnosti za razvoj ukrepov nadnacionalnega teritorialnega sodelovanja v okviru cilja 2; ugotavlja, da to zdaj omogoča člen 37(6)(b) Uredbe (ES) št. 1083/2006; meni, da mora krepitev teritorialnega sodelovanja spremljati povečanje proračuna za to razširjeno teritorialno sodelovanje, ne da bi se spremenil skupni proračun za doseganje cilja kohezije;

| 21. | podpira predlagane spremembe izvedbenih predpisov, katerih namen je povečati prožnost strukturnih skladov ter jih v izrednih gospodarskih razmerah prilagoditi potrebi po takojšnjemu izvajanju 455 programov v okviru kohezijske politike, zlasti programov cilja 2, pri čemer je treba upoštevati tudi, da se morajo nacionalne in regionalne institucije ter upravni organi prilagoditi novim razmeram, da bi se izognili morebitnim zlorabam ali slabemu upravljanju ter zagotovili prerazporeditev preostalih sredstev na obstoječe ali nove projekte; poziva vodilne organe, naj predlagajo, kako bi bilo izvajanje operativnih programov, ki jih predvideva cilj 2, bolj učinkovito; |
| --- | --- |

21.

podpira predlagane spremembe izvedbenih predpisov, katerih namen je povečati prožnost strukturnih skladov ter jih v izrednih gospodarskih razmerah prilagoditi potrebi po takojšnjemu izvajanju 455 programov v okviru kohezijske politike, zlasti programov cilja 2, pri čemer je treba upoštevati tudi, da se morajo nacionalne in regionalne institucije ter upravni organi prilagoditi novim razmeram, da bi se izognili morebitnim zlorabam ali slabemu upravljanju ter zagotovili prerazporeditev preostalih sredstev na obstoječe ali nove projekte; poziva vodilne organe, naj predlagajo, kako bi bilo izvajanje operativnih programov, ki jih predvideva cilj 2, bolj učinkovito;

| 22. | vztraja, da je mogoče ob upoštevanju ciljev kohezijske politike in učinkov cikličnih gospodarskih sprememb na javne finance in zasebne naložbe v posebnih okoliščinah (kot je gospodarska kriza) izjemoma zahtevati večjo prožnost pravila N+2; |
| --- | --- |

22.

vztraja, da je mogoče ob upoštevanju ciljev kohezijske politike in učinkov cikličnih gospodarskih sprememb na javne finance in zasebne naložbe v posebnih okoliščinah (kot je gospodarska kriza) izjemoma zahtevati večjo prožnost pravila N+2;

| 23. | priporoča, da se vsa neporabljena sredstva iz neke regije po pravilih N+2 in N+3 ponovno dodelijo za regionalne projekte in pobude Skupnosti; |
| --- | --- |

23.

priporoča, da se vsa neporabljena sredstva iz neke regije po pravilih N+2 in N+3 ponovno dodelijo za regionalne projekte in pobude Skupnosti;

| 24. | poziva Komisijo, naj oceni akcijski načrt/pobudo glede zakonodajnih predlogov o malem podjetništvu po enem letu njegovega izvajanja (december 2008), zlasti rezultate krepitve konkurenčnosti malih podjetij ter njihovega dostopa do financiranja in obratnih sredstev ter spodbujanja ustanovitve inovativnih podjetij, zmanjševanja upravnih bremen itd.; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj oceni akcijski načrt/pobudo glede zakonodajnih predlogov o malem podjetništvu po enem letu njegovega izvajanja (december 2008), zlasti rezultate krepitve konkurenčnosti malih podjetij ter njihovega dostopa do financiranja in obratnih sredstev ter spodbujanja ustanovitve inovativnih podjetij, zmanjševanja upravnih bremen itd.;

| 25. | vztraja, da enakost med moškimi in ženskami pozitivno vpliva na gospodarsko rast; v zvezi s tem poudarja, da so nekatere raziskave pokazale, da bi se BDP v programskem obdobju po letu 2013 povečal za 30 %, če bi bile stopnje zaposlenosti, zaposlenosti za polovični čas in storilnosti žensk enake kot pri moških; zato zahteva, da se posebna pozornost nameni projektom, ki se financirajo iz strukturnih skladov in so namenjeni spodbujanju enakosti med spoloma in vključevanju žensk na trg dela; |
| --- | --- |

25.

vztraja, da enakost med moškimi in ženskami pozitivno vpliva na gospodarsko rast; v zvezi s tem poudarja, da so nekatere raziskave pokazale, da bi se BDP v programskem obdobju po letu 2013 povečal za 30 %, če bi bile stopnje zaposlenosti, zaposlenosti za polovični čas in storilnosti žensk enake kot pri moških; zato zahteva, da se posebna pozornost nameni projektom, ki se financirajo iz strukturnih skladov in so namenjeni spodbujanju enakosti med spoloma in vključevanju žensk na trg dela;

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0124.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/13

---

Torek, 6. julij 2010Trajnostno naravnana prihodnost prometa

P7_TA(2010)0260

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (2009/2096(INI))

2011/C 351 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Trajnostno naravnana prihodnost prometa: usmeritev k integriranemu, tehnološko naprednemu in uporabnikom prijaznemu prometnemu sistemu (KOM(2009)0279),

ob upoštevanju sklepov predsedstva Sveta z dne 17. in 18. decembra 2009 o sporočilu Komisije z naslovom Trajnostno naravnana prihodnost prometa: usmeritev k integriranemu, tehnološko naprednemu in uporabnikom prijaznemu prometnemu sistemu (17456/2009),

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev (KOM(2001)0370),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino – Vmesni pregled Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001 (KOM(2006)0314),

ob upoštevanju Zelene knjige Komisije o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik (KOM(2007)0140),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija za izvajanje interiorizacije zunanjih stroškov (KOM(2008)0435),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okolju prijaznejši promet (KOM(2008)0433),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Omejevanje globalnih podnebnih sprememb na 2 stopinji Celzija – Pot do leta 2020 in naprej (KOM(2007)0002),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom TEN-T: pregled politike – Naproti bolj povezanemu vseevropskemu prometnemu omrežju v službi skupne prometne politike (KOM(2009)0044),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Akcijski načrt za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v Evropi (KOM(2008)0886),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Agenda EU za tovorni promet: Izboljšanje učinkovitosti, povezanosti in trajnosti tovornega prometa v Evropi (KOM(2007)0606),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Akcijski načrt za logistiko tovornega prometa (KOM(2007) 0607),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Logistika tovornega prometa v Evropi – ključ do trajnostne mobilnosti (KOM(2006)0336),

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Drugo poročilo o spremljanju razvoja trga storitev v železniškem prometu (KOM(2009) 0676),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018 (KOM(2009) 0008),

ob upoštevanju sporočila in akcijskega načrta Evropske komisije za vzpostavitev evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja (KOM(2009) 0010),

ob upoštevanju sporočila Komisije o pomorskem prevozu na kratkih razdaljah (KOM(2004)0453),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Sporočilo o politiki evropskih pristanišč (KOM(2007)0616),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Na poti k varnejši, čistejši in učinkovitejši vseevropski mobilnosti: prvo poročilo o pobudi Inteligentni avtomobil (KOM(2007)0541),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu – Razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost (KOM(2003)0311),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu – vmesni pregled (KOM(2006)0074),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Za novo kulturo mobilnosti v mestih (KOM(2007)0551),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Akcijski načrt za mobilnost v mestih (KOM(2009)0490),

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o strategiji EU 2020 (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2005 o pomorskem prevozu na kratkih razdaljah (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu – vmesni pregled (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporočilu Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o izvajanju prvega železniškega paketa (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. septembra 2007 o logistiki tovornega prometa v Evropi – ključu do trajnostne mobilnosti (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2008 o evropski trajnostni prometni politiki ob upoštevanju evropskih energetskih in okoljskih politik (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z 19. junija 2008 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Na poti k varnejši, čistejši in učinkovitejši vseevropski mobilnosti: prvo poročilo o pobudi Inteligentni avtomobil (9),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2008 o tovornem prometu v Evropi (10),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2008 o politiki evropskih pristanišč (11),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o okolju prijaznejšem prometu in internalizaciji zunanjih stroškov (12),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2009 o Zeleni knjigi o prihodnosti politike TEN-T (13),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za inteligentne prometne sisteme (14),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za mobilnost v mestih (15),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1070/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembi Uredb (ES) št. 549/2004, (ES) št. 550/2004, (ES) št. 551/2004 in (ES) št. 552/2004 z namenom izboljšanja delovanja in trajnosti evropskega letalskega sistema (16),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora z regionalni razvoj (A7-0189/2010),

| A. | ker je prometni sektor pomemben element v razvoju Evropske unije ter njenih regij in mest, ki neposredno vpliva na konkurenčnost in socialno kohezijo regij in mest ter s tem bistveno prispeva k oblikovanju evropskega notranjega trga, |
| --- | --- |

A.

ker je prometni sektor pomemben element v razvoju Evropske unije ter njenih regij in mest, ki neposredno vpliva na konkurenčnost in socialno kohezijo regij in mest ter s tem bistveno prispeva k oblikovanju evropskega notranjega trga,

| B. | ker promet izpolnjuje tri funkcije: gospodarsko in socialno funkcijo ter funkcijo ozemeljske kohezije, vse tri pa so ključne za evropsko povezovanje, |
| --- | --- |

B.

ker promet izpolnjuje tri funkcije: gospodarsko in socialno funkcijo ter funkcijo ozemeljske kohezije, vse tri pa so ključne za evropsko povezovanje,

| C. | ker ima prometni sektor poglavitno vlogo v gospodarstvu in zaposlovanju, saj predstavlja 10 % blaginje EU (v smislu bruto domačega proizvoda) in zagotavlja več kot 10 milijonov delovnih mest, zaradi česar bo imel bistveno vlogo pri izvajanju strategije EU 2020, |
| --- | --- |

C.

ker ima prometni sektor poglavitno vlogo v gospodarstvu in zaposlovanju, saj predstavlja 10 % blaginje EU (v smislu bruto domačega proizvoda) in zagotavlja več kot 10 milijonov delovnih mest, zaradi česar bo imel bistveno vlogo pri izvajanju strategije EU 2020,

| D. | ker je promet bistveni element evropske politike, in ker zato EU potrebuje finančni okvir, ki ustreza izzivom prometne politike v prihodnjih letih, kratkoročno spodbuja gospodarstvo, povečuje srednje-in dolgoročno storilnost ter krepi Evropo kot prostor za raziskave, |
| --- | --- |

D.

ker je promet bistveni element evropske politike, in ker zato EU potrebuje finančni okvir, ki ustreza izzivom prometne politike v prihodnjih letih, kratkoročno spodbuja gospodarstvo, povečuje srednje-in dolgoročno storilnost ter krepi Evropo kot prostor za raziskave,

| E. | ker prometni sektor močno vpliva na okolje ter kakovost življenja in zdravje ljudi ter jim sicer omogoča poklicno in zasebno mobilnost, vendar pa je bil leta 2008 odgovoren za 27 % skupnih emisij CO2, ta številka pa se je od takrat še povečala; ker je cestni promet predstavljal 70,9 %, letalski 12,5 %, pomorski promet in plovba po celinskih plovnih poteh 15,3 %, železniški promet za 0,6 % skupnih emisij CO2 v prometnem sektorju v letu 2007, |
| --- | --- |

E.

ker prometni sektor močno vpliva na okolje ter kakovost življenja in zdravje ljudi ter jim sicer omogoča poklicno in zasebno mobilnost, vendar pa je bil leta 2008 odgovoren za 27 % skupnih emisij CO2, ta številka pa se je od takrat še povečala; ker je cestni promet predstavljal 70,9 %, letalski 12,5 %, pomorski promet in plovba po celinskih plovnih poteh 15,3 %, železniški promet za 0,6 % skupnih emisij CO2 v prometnem sektorju v letu 2007,

| F. | ker so si Evropi vse vrste prometa prizadevajo izboljšati varnost; ker pa je v letu 2008 približno 39 000 ljudi umrlo v prometnih nesrečah, 300 000 ljudi pa je bilo huje poškodovanih, kar pomeni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja glede vseh vidikov varnosti, zlasti varnosti v cestnem prometu, |
| --- | --- |

F.

ker so si Evropi vse vrste prometa prizadevajo izboljšati varnost; ker pa je v letu 2008 približno 39 000 ljudi umrlo v prometnih nesrečah, 300 000 ljudi pa je bilo huje poškodovanih, kar pomeni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja glede vseh vidikov varnosti, zlasti varnosti v cestnem prometu,

| G. | ker se je Evropska unija v podnebnem svežnju obvezala, da bo do leta 2020 zmanjšala emisije toplogrednih plinov za 20 % glede na leto 1990, to pa je še naprej zavezujoč cilj, |
| --- | --- |

G.

ker se je Evropska unija v podnebnem svežnju obvezala, da bo do leta 2020 zmanjšala emisije toplogrednih plinov za 20 % glede na leto 1990, to pa je še naprej zavezujoč cilj,

| H. | ker so bili cilji iz bele knjige iz leta 2001 le delno uresničeni in je zato treba preučiti, ali naj se ti cilji ohranijo ali preoblikujejo, kjer je to potrebno, pa je treba prizadevanja za njihovo uresničevanje še okrepiti; |
| --- | --- |

H.

ker so bili cilji iz bele knjige iz leta 2001 le delno uresničeni in je zato treba preučiti, ali naj se ti cilji ohranijo ali preoblikujejo, kjer je to potrebno, pa je treba prizadevanja za njihovo uresničevanje še okrepiti;

| I. | ker težave s prenosom, kot so prepozen ali nepravilen prenos, močno vplivajo na učinkovitost evropske zakonodaje; ker je zato v zvezi s tem treba nujno ukrepati, |
| --- | --- |

I.

ker težave s prenosom, kot so prepozen ali nepravilen prenos, močno vplivajo na učinkovitost evropske zakonodaje; ker je zato v zvezi s tem treba nujno ukrepati,

| J. | ker mora biti parlamentarno delo usklajeno, zlasti na področjih, ki se neposredno nanašajo na prometno politiko, kot so okoljska in socialna politika, urbanistična politika ter zaposlovalna in gospodarska politika, |
| --- | --- |

J.

ker mora biti parlamentarno delo usklajeno, zlasti na področjih, ki se neposredno nanašajo na prometno politiko, kot so okoljska in socialna politika, urbanistična politika ter zaposlovalna in gospodarska politika,

| K. | ker je finančna in gospodarska kriza močno prizadela prometni sektor, vendar pa bi jo bilo treba izkoristiti kot priložnost ter z naravnanostjo v prihodnost podpreti oz. spodbuditi sektor prometa, zlasti s spodbujanjem trajnostnih vrst prevoza ter med drugim z naložbami v železniški in vodni promet; ker bo tako na trgu mogoče zagotoviti enake konkurenčne pogoje, |
| --- | --- |

K.

ker je finančna in gospodarska kriza močno prizadela prometni sektor, vendar pa bi jo bilo treba izkoristiti kot priložnost ter z naravnanostjo v prihodnost podpreti oz. spodbuditi sektor prometa, zlasti s spodbujanjem trajnostnih vrst prevoza ter med drugim z naložbami v železniški in vodni promet; ker bo tako na trgu mogoče zagotoviti enake konkurenčne pogoje,

| L. | ker je kot del prihodnjega pregleda agencij treba analizirati njihovo dodano vrednost, pa tudi potrebo po ustanovitvi evropske agencije za promet, |
| --- | --- |

L.

ker je kot del prihodnjega pregleda agencij treba analizirati njihovo dodano vrednost, pa tudi potrebo po ustanovitvi evropske agencije za promet,

| M. | ker je tudi za prometni sektor zelo pomembno, da se določijo merljivi cilji, da bi tako bolje preverili učinkovitost prometne politike, hkrati pa bi oblikovali družbene in gospodarske smernice načrtovanja. Ti cilji morajo pokazati, da so predlagani ukrepi nujni za izvajanje prometne politike, |
| --- | --- |

M.

ker je tudi za prometni sektor zelo pomembno, da se določijo merljivi cilji, da bi tako bolje preverili učinkovitost prometne politike, hkrati pa bi oblikovali družbene in gospodarske smernice načrtovanja. Ti cilji morajo pokazati, da so predlagani ukrepi nujni za izvajanje prometne politike,

| N. | ker je treba zaradi precejšnjega razvoja na področju raziskav, infrastrukture in tehnologije prilagoditi finančna sredstva in instrumente, |
| --- | --- |

N.

ker je treba zaradi precejšnjega razvoja na področju raziskav, infrastrukture in tehnologije prilagoditi finančna sredstva in instrumente,

| O. | ker se zaradi družbenega razvoja in razvoja številnih gospodarskih panog povečuje povpraševanje v prometnem sektorju, zaradi česar so pomembne vse vrste prometa, njihovo učinkovitost pa je treba meriti v smislu gospodarske, okoljske, socialne in zaposlovalne politike, |
| --- | --- |

O.

ker se zaradi družbenega razvoja in razvoja številnih gospodarskih panog povečuje povpraševanje v prometnem sektorju, zaradi česar so pomembne vse vrste prometa, njihovo učinkovitost pa je treba meriti v smislu gospodarske, okoljske, socialne in zaposlovalne politike,

| P. | ker bo za doseganje varne, trajnostne, logistično dosledne in s tem učinkovite prometne verige, vključno z večmodalnimi rešitvami in povezovanjem z lokalnim prevozom in prevozom na dolge razdalje v prihodnosti potrebno trajnostno medsebojno delovanje vseh vrst potniškega in tovornega prometa, |
| --- | --- |

P.

ker bo za doseganje varne, trajnostne, logistično dosledne in s tem učinkovite prometne verige, vključno z večmodalnimi rešitvami in povezovanjem z lokalnim prevozom in prevozom na dolge razdalje v prihodnosti potrebno trajnostno medsebojno delovanje vseh vrst potniškega in tovornega prometa,

Družbeni, gospodarski in okoljski izzivi

| 1. | je prepričan, da politika EU na splošno potrebuje jasno in celovito vizije o prihodnosti prometa kot sektorja v jedru enotnega trga, ki zagotavlja prost pretok oseb in blaga ter omogoča ozemeljsko kohezijo celotne Evrope; meni, da mora ob nadaljnjem zagotavljanju pomembnega deleža trajnostne rasti in konkurenčnosti v Evropi prometni sektor zagotavljati gospodarsko učinkovitost in se razvijati v okviru dosledno visokih družbenih in okoljskih meril; |
| --- | --- |

1.

je prepričan, da politika EU na splošno potrebuje jasno in celovito vizije o prihodnosti prometa kot sektorja v jedru enotnega trga, ki zagotavlja prost pretok oseb in blaga ter omogoča ozemeljsko kohezijo celotne Evrope; meni, da mora ob nadaljnjem zagotavljanju pomembnega deleža trajnostne rasti in konkurenčnosti v Evropi prometni sektor zagotavljati gospodarsko učinkovitost in se razvijati v okviru dosledno visokih družbenih in okoljskih meril;

| 2. | je prepričan, da demografske spremembe, predvsem v mestnih območjih, pomenijo izziv za promet in mobilnost glede varnosti in zmogljivosti, glede na to pa sta bistvenega pomena osnovna pravica do mobilnosti, ki se zagotavlja tudi z izboljšano dostopnostjo in zgraditvijo manjkajočih infrastrukturnih povezav, ter njena izvedljivost; poudarja, da so v tem pogledu na urbanih območjih med drugim dobro umeščene večmodalne prometne verige, vključno s pešpotmi, kolesarskimi stezami in javnim prevozom, usmeritev za prihodnost; v zvezi s tem opozarja, da bo v mestnih območjih zlasti obstoječa struktura določila, katera vrsta prometa je najprimernejša; meni, da bodo dobre javne prometne povezave na podeželskih območjih zmanjšale uporabo osebnih avtomobilov; poziva k ustanovitvi funkcionalnih urbanih regij zavoljo ureditve skladnega sistema mestnega in primestnega prometa ter ohranjanja prebivalstva na podeželju; |
| --- | --- |

2.

je prepričan, da demografske spremembe, predvsem v mestnih območjih, pomenijo izziv za promet in mobilnost glede varnosti in zmogljivosti, glede na to pa sta bistvenega pomena osnovna pravica do mobilnosti, ki se zagotavlja tudi z izboljšano dostopnostjo in zgraditvijo manjkajočih infrastrukturnih povezav, ter njena izvedljivost; poudarja, da so v tem pogledu na urbanih območjih med drugim dobro umeščene večmodalne prometne verige, vključno s pešpotmi, kolesarskimi stezami in javnim prevozom, usmeritev za prihodnost; v zvezi s tem opozarja, da bo v mestnih območjih zlasti obstoječa struktura določila, katera vrsta prometa je najprimernejša; meni, da bodo dobre javne prometne povezave na podeželskih območjih zmanjšale uporabo osebnih avtomobilov; poziva k ustanovitvi funkcionalnih urbanih regij zavoljo ureditve skladnega sistema mestnega in primestnega prometa ter ohranjanja prebivalstva na podeželju;

| 3. | poziva Komisijo, naj uvede načrte trajnostne mobilnosti v mestih za mesta z več kot 100 000 prebivalci, in naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti spodbuja mesta, naj pripravijo načrte mobilnosti, v katerih bodo predstavila zasnovo integriranega prometa s ciljem zmanjšanja okoljske škode in s tem zagotavljanja bolj zdrave in učinkovitejše mobilnosti; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj uvede načrte trajnostne mobilnosti v mestih za mesta z več kot 100 000 prebivalci, in naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti spodbuja mesta, naj pripravijo načrte mobilnosti, v katerih bodo predstavila zasnovo integriranega prometa s ciljem zmanjšanja okoljske škode in s tem zagotavljanja bolj zdrave in učinkovitejše mobilnosti;

| 4. | meni, da vse večje povpraševanje zaradi infrastrukturnih problemov med drugim povzroča pritiske na zmogljivosti oz. manjšo učinkovitost tudi v tovornem prometu, zato je treba okrepiti predvsem somodalno uporabo ter varnost udeležencev in blaga v prometu, ter poudarja, da je temeljno izboljšanje infrastrukture, zlasti odprava ozkih grl, ki jih poznamo že leta, bistvenega pomena; |
| --- | --- |

4.

meni, da vse večje povpraševanje zaradi infrastrukturnih problemov med drugim povzroča pritiske na zmogljivosti oz. manjšo učinkovitost tudi v tovornem prometu, zato je treba okrepiti predvsem somodalno uporabo ter varnost udeležencev in blaga v prometu, ter poudarja, da je temeljno izboljšanje infrastrukture, zlasti odprava ozkih grl, ki jih poznamo že leta, bistvenega pomena;

| 5. | poudarja, da je zmanjšanje emisij CO2 v prometu eden najpomembnejših izzivov prihodnje prometne politike EU, zato je treba uporabiti vsa razpoložljiva in trajnostna sredstva, kot so nabor energetskih virov, ki spodbuja raziskave in razvoj okolju prijaznejših tehnologij in vrst prometa, ukrepi za oblikovanje cen in internalizacija zunanjih stroškov za vse vrste prometa, pod pogojem, da se tako nastali dohodki na ravni EU uporabijo za večjo trajnost na področju mobilnosti, vplivati pa je treba tudi na vedenje uporabnikov in poklicnih voznikov (osveščanje, ekološko vedenje itd.); poudarja, da je treba pri tem dati prednost oblikovanju finančnih spodbud, če ne povzročajo izkrivljanja konkurence med vrstami prometa ali med državami članicami; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je zmanjšanje emisij CO2 v prometu eden najpomembnejših izzivov prihodnje prometne politike EU, zato je treba uporabiti vsa razpoložljiva in trajnostna sredstva, kot so nabor energetskih virov, ki spodbuja raziskave in razvoj okolju prijaznejših tehnologij in vrst prometa, ukrepi za oblikovanje cen in internalizacija zunanjih stroškov za vse vrste prometa, pod pogojem, da se tako nastali dohodki na ravni EU uporabijo za večjo trajnost na področju mobilnosti, vplivati pa je treba tudi na vedenje uporabnikov in poklicnih voznikov (osveščanje, ekološko vedenje itd.); poudarja, da je treba pri tem dati prednost oblikovanju finančnih spodbud, če ne povzročajo izkrivljanja konkurence med vrstami prometa ali med državami članicami;

| 6. | priznava, da po podatkih Mednarodne pomorske organizacije (IMO)pomorski promet povzroči 3- do 5-krat manj emisij CO2 kakor kopenski promet, vendar izraža zaskrbljenost zaradi pričakovanih emisij SOx in NOx v pomorskem prometu, ki bodo do leta 2020 približno take kot v kopenskemu prometu, in zaradi neprepričljivega poskusa Mednarodne pomorske organizacije, da bi vzpostavila sistem za zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

6.

priznava, da po podatkih Mednarodne pomorske organizacije (IMO)pomorski promet povzroči 3- do 5-krat manj emisij CO2 kakor kopenski promet, vendar izraža zaskrbljenost zaradi pričakovanih emisij SOx in NOx v pomorskem prometu, ki bodo do leta 2020 približno take kot v kopenskemu prometu, in zaradi neprepričljivega poskusa Mednarodne pomorske organizacije, da bi vzpostavila sistem za zmanjšanje emisij CO2;

| 7. | poudarja potrebo po boljšem obveščanju širše javnosti o posledicah potovanj v prostem času in poziva Komisijo, naj v svojem političnem pristopu obravnava potovanja v prostem času; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po boljšem obveščanju širše javnosti o posledicah potovanj v prostem času in poziva Komisijo, naj v svojem političnem pristopu obravnava potovanja v prostem času;

Varnost

| 8. | poudarja, da mora varnost še naprej biti eden izmed prednostnih ciljev prihodnje prometne politike in da je treba zagotoviti varnost aktivnih in pasivnih uporabnikov vseh vrst prometa; meni, da je izredno pomembno zmanjšati učinke prometa na zdravje, zlasti z uporabo sodobnih tehnologij, ter da je treba z jasnimi in preglednimi predpisi zagotoviti pravice potnikov, zlasti potnikov z zmanjšano mobilnostjo, v vseh vrstah prometa; podpira oblikovanje listine pravic potnikov v Evropski uniji; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da mora varnost še naprej biti eden izmed prednostnih ciljev prihodnje prometne politike in da je treba zagotoviti varnost aktivnih in pasivnih uporabnikov vseh vrst prometa; meni, da je izredno pomembno zmanjšati učinke prometa na zdravje, zlasti z uporabo sodobnih tehnologij, ter da je treba z jasnimi in preglednimi predpisi zagotoviti pravice potnikov, zlasti potnikov z zmanjšano mobilnostjo, v vseh vrstah prometa; podpira oblikovanje listine pravic potnikov v Evropski uniji;

| 9. | prosi Komisijo, naj čim prej predstavi raziskavo o primerih najboljših praks v državah članicah glede učinkov uporabe naprav za omejevanje hitrosti, vgrajenih v vse vrste vozil in na vseh vrstah cest, tako mestnih kot medkrajevnih, s ciljem priprave zakonodajnih ukrepov za zmanjšanje emisij in okrepitev varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

9.

prosi Komisijo, naj čim prej predstavi raziskavo o primerih najboljših praks v državah članicah glede učinkov uporabe naprav za omejevanje hitrosti, vgrajenih v vse vrste vozil in na vseh vrstah cest, tako mestnih kot medkrajevnih, s ciljem priprave zakonodajnih ukrepov za zmanjšanje emisij in okrepitev varnosti v cestnem prometu;

| 10. | poudarja, da je treba zagotoviti osebno in pravno varnosti za delavce v prometnem sektorju, med drugim z ustvarjanjem zadostnega števila varnih in varovanih parkirišč ter usklajevanjem izvajanja cestnoprometnih predpisov in sankcij, ki jih ti določajo; poudarja tudi, da bo uvedba čezmejnega izvrševanja sankcij izboljšala varnost cestnega prometa za vse uporabnike; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba zagotoviti osebno in pravno varnosti za delavce v prometnem sektorju, med drugim z ustvarjanjem zadostnega števila varnih in varovanih parkirišč ter usklajevanjem izvajanja cestnoprometnih predpisov in sankcij, ki jih ti določajo; poudarja tudi, da bo uvedba čezmejnega izvrševanja sankcij izboljšala varnost cestnega prometa za vse uporabnike;

| 11. | opozarja, da ponudba počivališč za tovornjake v omrežju TERN ni sledila povečanju cestnega tovornega prometa, zato je resno ogroženo upoštevanje časov vožnje in počitka poklicnih voznikov tovornjakov predvsem v nočnih urah kot tudi splošna varnost v prometu, če se v državah članicah EU možnosti počitka količinsko in kakovostno ne izboljšajo; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da ponudba počivališč za tovornjake v omrežju TERN ni sledila povečanju cestnega tovornega prometa, zato je resno ogroženo upoštevanje časov vožnje in počitka poklicnih voznikov tovornjakov predvsem v nočnih urah kot tudi splošna varnost v prometu, če se v državah članicah EU možnosti počitka količinsko in kakovostno ne izboljšajo;

Učinkovita somodalnost

| 12. | ugotavlja, da je razvoj potniškega in tovornega prometa kot celote odvisen predvsem od učinkovite uporabe različnih vrst prometa, zato bi moral biti cilj evropske prometne politike zagotoviti učinkovito somodalnost, ki je tesno povezana z dekarbonizacijo, varnostjo in ekonomskimi vidiki prometa; meni, da bo to privedlo do optimalne prerazporeditve med različnimi vrstami prometa in premika k bolj trajnostnim vrstam prometa, s tem pa bo mogoče zagotoviti interoperabilnost znotraj vrst prometa in med njimi, spodbuditi bolj trajnostne prometne in logistične verige ter izbire vrst prometa in izboljšati nemotene prometne tokove med vrstami in vozlišči; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je razvoj potniškega in tovornega prometa kot celote odvisen predvsem od učinkovite uporabe različnih vrst prometa, zato bi moral biti cilj evropske prometne politike zagotoviti učinkovito somodalnost, ki je tesno povezana z dekarbonizacijo, varnostjo in ekonomskimi vidiki prometa; meni, da bo to privedlo do optimalne prerazporeditve med različnimi vrstami prometa in premika k bolj trajnostnim vrstam prometa, s tem pa bo mogoče zagotoviti interoperabilnost znotraj vrst prometa in med njimi, spodbuditi bolj trajnostne prometne in logistične verige ter izbire vrst prometa in izboljšati nemotene prometne tokove med vrstami in vozlišči;

| 13. | poudarja, da je treba učinkovitost somodalnosti ocenjevati ne le glede na gospodarnost, ampak tudi po merilih varstva okolja, socialnih in delovnih pogojev ter varnosti in socialne kohezije, pri čemer je treba upoštevati različne tehnične možnosti in izhodiščne razmere posameznih vrst prometa, pa tudi dežel, regij in mest v Evropi; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba učinkovitost somodalnosti ocenjevati ne le glede na gospodarnost, ampak tudi po merilih varstva okolja, socialnih in delovnih pogojev ter varnosti in socialne kohezije, pri čemer je treba upoštevati različne tehnične možnosti in izhodiščne razmere posameznih vrst prometa, pa tudi dežel, regij in mest v Evropi;

| 14. | poudarja, da učinkovita somodalnost pomeni izboljšanje infrastrukture – med drugim z razvojem zelenih koridorjev, zmanjšanjem ozkih grl in izboljšanjem železniškega in vodnega prometa – ki izboljšujejo varnost s pomočjo novih tehnologij in boljšimi delovnimi razmerami; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da učinkovita somodalnost pomeni izboljšanje infrastrukture – med drugim z razvojem zelenih koridorjev, zmanjšanjem ozkih grl in izboljšanjem železniškega in vodnega prometa – ki izboljšujejo varnost s pomočjo novih tehnologij in boljšimi delovnimi razmerami;

Dokončno oblikovanje notranjega trga

| 15. | poziva k rednim pregledom pregledu evropske zakonodaje ter njenega prenosa in uporabe, da bi zagotovili njihovo učinkovitost; poziva Komisijo, naj dosledno odpravlja ovire, ki nastanejo zaradi pomanjkljivega ali zapoznelega prenosa evropske zakonodaje v državah članicah; |
| --- | --- |

15.

poziva k rednim pregledom pregledu evropske zakonodaje ter njenega prenosa in uporabe, da bi zagotovili njihovo učinkovitost; poziva Komisijo, naj dosledno odpravlja ovire, ki nastanejo zaradi pomanjkljivega ali zapoznelega prenosa evropske zakonodaje v državah članicah;

| 16. | predlaga, naj se v novem okviru Lizbonske pogodbe s soglasjem Komisije vsaj enkrat letno organizira skupno srečanje z odgovornimi osebami za promet iz nacionalnih parlamentov, da se predstavijo skupna stališča in vzpostavi sodelovanje z namenom izboljšanja izvajanja evropske zakonodaje s področja prometa; |
| --- | --- |

16.

predlaga, naj se v novem okviru Lizbonske pogodbe s soglasjem Komisije vsaj enkrat letno organizira skupno srečanje z odgovornimi osebami za promet iz nacionalnih parlamentov, da se predstavijo skupna stališča in vzpostavi sodelovanje z namenom izboljšanja izvajanja evropske zakonodaje s področja prometa;

| 17. | ugotavlja, da ima promet pomembno vlogo pri dokončnem oblikovanju evropskega notranjega trga ter pri prostem pretoku oseb in blaga, ter da je treba predvsem v sektorju železniškega prometa v vseh državah članicah doseči regulirano odprtje trga; meni, da bo to popolno odprtje trga koristilo potrošnikom in da bi ga morali spremljati ukrepi za zagotavljanje kakovosti javnih storitev, pa tudi dolgoročni načrt naložb v infrastrukturo in tehnično interoperabilnost, da se izboljšata učinkovitost in varnost ter ukrepi za preprečitev izkrivljanja konkurence znotraj posameznih vrst prometa in med njimi, med drugim na socialnih, fiskalnih in varnostnih področjih; internalizacijo zunanjih socialnih in okoljskih stroškov je treba izvajati postopoma, začenši z bolj onesnažujočima cestnim in zračnim prometom; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da ima promet pomembno vlogo pri dokončnem oblikovanju evropskega notranjega trga ter pri prostem pretoku oseb in blaga, ter da je treba predvsem v sektorju železniškega prometa v vseh državah članicah doseči regulirano odprtje trga; meni, da bo to popolno odprtje trga koristilo potrošnikom in da bi ga morali spremljati ukrepi za zagotavljanje kakovosti javnih storitev, pa tudi dolgoročni načrt naložb v infrastrukturo in tehnično interoperabilnost, da se izboljšata učinkovitost in varnost ter ukrepi za preprečitev izkrivljanja konkurence znotraj posameznih vrst prometa in med njimi, med drugim na socialnih, fiskalnih in varnostnih področjih; internalizacijo zunanjih socialnih in okoljskih stroškov je treba izvajati postopoma, začenši z bolj onesnažujočima cestnim in zračnim prometom;

| 18. | poziva Komisijo in organe držav članic, naj pospešijo dokončno liberalizacijo kabotaže, s čimer bi zmanjšali pogostost praznih voženj, ter naj zagotovijo bolj trajnostno cestno in železniško omrežje s pomočjo več vozlišč tovornega prometa; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in organe držav članic, naj pospešijo dokončno liberalizacijo kabotaže, s čimer bi zmanjšali pogostost praznih voženj, ter naj zagotovijo bolj trajnostno cestno in železniško omrežje s pomočjo več vozlišč tovornega prometa;

| 19. | meni, da je za doseganje učinkovitega sistema pomorskega prometa, ki bi dopolnjeval druge vrste prometa, nujno znova začeti odločen proces liberalizacije, ki bi temu sektorju omogočili, da postane zares konkurenčen; |
| --- | --- |

19.

meni, da je za doseganje učinkovitega sistema pomorskega prometa, ki bi dopolnjeval druge vrste prometa, nujno znova začeti odločen proces liberalizacije, ki bi temu sektorju omogočili, da postane zares konkurenčen;

| 20. | glede na gospodarske potrebe poudarja pomen resnično evropskega upravljanja prometne infrastrukture (železniški koridorji za tovorni in potniški promet, enotno evropsko nebo, pristanišči in njihovimi povezavami s prometnim omrežjem, pomorsko območje brez meja, celinske plovne poti), da bi odpravili t.i. učinek meja v vseh vrstah prometa ter okrepili konkurenčnost in privlačnost EU; |
| --- | --- |

20.

glede na gospodarske potrebe poudarja pomen resnično evropskega upravljanja prometne infrastrukture (železniški koridorji za tovorni in potniški promet, enotno evropsko nebo, pristanišči in njihovimi povezavami s prometnim omrežjem, pomorsko območje brez meja, celinske plovne poti), da bi odpravili t.i. učinek meja v vseh vrstah prometa ter okrepili konkurenčnost in privlačnost EU;

| 21. | poziva k vzpostavitvi skupnega evropskega rezervacijskega sistema, da bi se povečala učinkovitost različnih vrst prometa in poenostavila ter povečala njihova interoperabilnost; |
| --- | --- |

21.

poziva k vzpostavitvi skupnega evropskega rezervacijskega sistema, da bi se povečala učinkovitost različnih vrst prometa in poenostavila ter povečala njihova interoperabilnost;

| 22. | poudarja, da promet vpliva na socialno, zdravstveno in varnostno politiko ter da je treba pri oblikovanju enotnega območja prometa na visoki ravni uskladiti in stalno izboljševati delovne pogoje ter izobraževanje in usposabljanje na podlagi učinkovitega socialnega dialoga na evropski ravni; poudarja, da lahko tudi ustanovitev evropskih izobraževalnih centrov in centrov odličnosti EU v posameznih državah članicah prispeva k spodbujanju izmerljive kakovosti izobraževanja in položaja zaposlenih v prometnem sektorju, pa tudi k medsebojnemu priznavanju izobraževanja; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da promet vpliva na socialno, zdravstveno in varnostno politiko ter da je treba pri oblikovanju enotnega območja prometa na visoki ravni uskladiti in stalno izboljševati delovne pogoje ter izobraževanje in usposabljanje na podlagi učinkovitega socialnega dialoga na evropski ravni; poudarja, da lahko tudi ustanovitev evropskih izobraževalnih centrov in centrov odličnosti EU v posameznih državah članicah prispeva k spodbujanju izmerljive kakovosti izobraževanja in položaja zaposlenih v prometnem sektorju, pa tudi k medsebojnemu priznavanju izobraževanja;

| 23. | meni, da je za doseganje večje učinkovitosti prometne politike treba oceniti programe (kot sta Galileo in ITS za vse vrste prometa) in glede na rezultate primerno usmeriti strategijo in načrtovanje; tako so na primer med drugim potrebni nov program za varnost v cestnem prometu, nadaljnja oživitev TEN-T, vmesni pregled programa Naiades, nujna in popolna izvedba programov Enotno evropsko nebo, SESAR in osmega okvirnega programa za raziskave ter nadaljevanje programa Marco Polo v poenostavljeni obliki; |
| --- | --- |

23.

meni, da je za doseganje večje učinkovitosti prometne politike treba oceniti programe (kot sta Galileo in ITS za vse vrste prometa) in glede na rezultate primerno usmeriti strategijo in načrtovanje; tako so na primer med drugim potrebni nov program za varnost v cestnem prometu, nadaljnja oživitev TEN-T, vmesni pregled programa Naiades, nujna in popolna izvedba programov Enotno evropsko nebo, SESAR in osmega okvirnega programa za raziskave ter nadaljevanje programa Marco Polo v poenostavljeni obliki;

Evropske agencije

| 24. | meni, da so tehnična interoperabilnost in njeno financiranje, evropsko certificiranje, homologacija in medsebojno priznavanje bistveni sestavni deli dobro delujočega notranjega trga, izvajanje tega pa bi moralo imeti pomembnejše mesto med nalogami različnih agencij; poudarja, da bi si vse agencije morale prizadevati in kmalu doseči podobno visoko raven odgovornosti in strokovnosti in da jih je treba redno ocenjevati; spodbuja zlasti razvoj celotnega potenciala Evropske agencije za železniški promet, vključno z njenim postopnim prevzemanjem odgovornosti za certificiranje vseh novih voznih sredstev in železniške infrastrukture ter za redne preglede nacionalnih varnostnih organov ali enakovrednih organov v državah članicah, kot določa direktiva 2004/49/ES z dne 29. aprila 2004; |
| --- | --- |

24.

meni, da so tehnična interoperabilnost in njeno financiranje, evropsko certificiranje, homologacija in medsebojno priznavanje bistveni sestavni deli dobro delujočega notranjega trga, izvajanje tega pa bi moralo imeti pomembnejše mesto med nalogami različnih agencij; poudarja, da bi si vse agencije morale prizadevati in kmalu doseči podobno visoko raven odgovornosti in strokovnosti in da jih je treba redno ocenjevati; spodbuja zlasti razvoj celotnega potenciala Evropske agencije za železniški promet, vključno z njenim postopnim prevzemanjem odgovornosti za certificiranje vseh novih voznih sredstev in železniške infrastrukture ter za redne preglede nacionalnih varnostnih organov ali enakovrednih organov v državah članicah, kot določa direktiva 2004/49/ES z dne 29. aprila 2004;

| 25. | poudarja, da 75 % prometa poteka po cesti, in poziva, naj se preuči potreba po agenciji za cestni promet, zlasti za izboljšanje prometne varnosti in tudi za zagotavljanje temeljne pravice posameznikov do varne mobilnosti s podpiranjem novih aplikacij (kot so Galileo ali enako ustrezne tehnologije za inteligentne transportne sisteme) ter izvajanje raziskovalnih programov; poleg tega meni, da bi te agencije morale biti pooblaščene za sprejemanje regulativnih ukrepov, če je treba odpraviti ovire trajnostnemu enotnemu trgu; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da 75 % prometa poteka po cesti, in poziva, naj se preuči potreba po agenciji za cestni promet, zlasti za izboljšanje prometne varnosti in tudi za zagotavljanje temeljne pravice posameznikov do varne mobilnosti s podpiranjem novih aplikacij (kot so Galileo ali enako ustrezne tehnologije za inteligentne transportne sisteme) ter izvajanje raziskovalnih programov; poleg tega meni, da bi te agencije morale biti pooblaščene za sprejemanje regulativnih ukrepov, če je treba odpraviti ovire trajnostnemu enotnemu trgu;

| 26. | poudarja, da se promet po celinskih plovnih poteh še vedno srečuje z raznolikim institucionalnim okvirjem, in zahteva vzpostavitev trajnega in strukturiranega sodelovanja med pristojnimi institucijami, da bi lahko v celoti izkoristili možnosti te vrste prometa; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da se promet po celinskih plovnih poteh še vedno srečuje z raznolikim institucionalnim okvirjem, in zahteva vzpostavitev trajnega in strukturiranega sodelovanja med pristojnimi institucijami, da bi lahko v celoti izkoristili možnosti te vrste prometa;

Raziskave in tehnologija

| 27. | poziva, naj se oblikuje program za raziskave in tehnologijo v prometnem sektorju; meni, da je treba ta program pripraviti v sodelovanju z vsemi deležniki, da bi razumeli potrebe sektorja in ustrezno izboljšali dodeljevanje sredstev EU; meni, da bi bilo treba dati prednost projektom, namenjenim dekarbonizaciji prometa, povečanju preglednosti oskrbovalne verige ter varnosti in zaščiti prometa, izboljšanju upravljanja prometa in zmanjšanju upravnih bremen; |
| --- | --- |

27.

poziva, naj se oblikuje program za raziskave in tehnologijo v prometnem sektorju; meni, da je treba ta program pripraviti v sodelovanju z vsemi deležniki, da bi razumeli potrebe sektorja in ustrezno izboljšali dodeljevanje sredstev EU; meni, da bi bilo treba dati prednost projektom, namenjenim dekarbonizaciji prometa, povečanju preglednosti oskrbovalne verige ter varnosti in zaščiti prometa, izboljšanju upravljanja prometa in zmanjšanju upravnih bremen;

| 28. | poudarja, da je treba podpreti raziskave in razvoj ter inovacije, saj z zmanjšanjem izpušnih plinov in hrupa omogočajo bistvene okoljske pridobitve v vseh vrstah prometa, poleg tega pa povečujejo varnost z oblikovanjem rešitev za zagotavljanje boljše uporabe obstoječih infrastrukturnih zmogljivosti in zmanjšanje ozkih grl v infrastrukturi, izboljšujejo interoperabilnost in nenazadnje zmanjšujejo energetsko odvisnost v vseh vrstah prometa in v celotnem prometnem omrežju; v zvezi s tem poudarja, da inteligentna, interoperabilna in povezana prometna ureditev ter varnostni sistemi, kot so ERTMS, Galileo, SESAR, ITS in enako ustrezne tehnologije, zahtevajo podporo na področju raziskav in razvoja, kot tudi pri njihovi uporabi; poziva države članice, naj zagotovijo, da imajo vsi državljani v Evropi koristi od teh inteligentnih prometnih sistemov; ugotavlja, da je treba sprejeti potrebne okvirne pogoje in odprte standarde za obetavne tehnologije, ne da bi se kateri od tehnologij dajala prevelika prednost; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba podpreti raziskave in razvoj ter inovacije, saj z zmanjšanjem izpušnih plinov in hrupa omogočajo bistvene okoljske pridobitve v vseh vrstah prometa, poleg tega pa povečujejo varnost z oblikovanjem rešitev za zagotavljanje boljše uporabe obstoječih infrastrukturnih zmogljivosti in zmanjšanje ozkih grl v infrastrukturi, izboljšujejo interoperabilnost in nenazadnje zmanjšujejo energetsko odvisnost v vseh vrstah prometa in v celotnem prometnem omrežju; v zvezi s tem poudarja, da inteligentna, interoperabilna in povezana prometna ureditev ter varnostni sistemi, kot so ERTMS, Galileo, SESAR, ITS in enako ustrezne tehnologije, zahtevajo podporo na področju raziskav in razvoja, kot tudi pri njihovi uporabi; poziva države članice, naj zagotovijo, da imajo vsi državljani v Evropi koristi od teh inteligentnih prometnih sistemov; ugotavlja, da je treba sprejeti potrebne okvirne pogoje in odprte standarde za obetavne tehnologije, ne da bi se kateri od tehnologij dajala prevelika prednost;

| 29. | poudarja, da bi morala v okviru varstva podnebja in neodvisnosti energije v EU vsaka vrsta prometa zmanjšati emisije CO2, kar je treba podpreti tudi z raziskavami in razvojem inovativnih, energetsko učinkovitih in čistih tehnologij ter obnovljivih virov energije, ki bodo med drugim omogočili trajnostnejša vozila v vseh vrstah prometa; meni, da bi se s tem hkrati okrepila konkurenčnost evropskih podjetij; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi morala v okviru varstva podnebja in neodvisnosti energije v EU vsaka vrsta prometa zmanjšati emisije CO2, kar je treba podpreti tudi z raziskavami in razvojem inovativnih, energetsko učinkovitih in čistih tehnologij ter obnovljivih virov energije, ki bodo med drugim omogočili trajnostnejša vozila v vseh vrstah prometa; meni, da bi se s tem hkrati okrepila konkurenčnost evropskih podjetij;

| 30. | poudarja potrebo po enotni opredelitvi ustreznih pojmov varnosti cestnega prometa in raziskav nesreč, da se zagotovi primerljivost rezultatov in morebitnih izvedenih ukrepov; |
| --- | --- |

30.

poudarja potrebo po enotni opredelitvi ustreznih pojmov varnosti cestnega prometa in raziskav nesreč, da se zagotovi primerljivost rezultatov in morebitnih izvedenih ukrepov;

| 31. | poudarja, da bi z uskladitvijo prevoznih dokumentov po najnovejših komunikacijskih standardih in tudi njihovo večmodalno in mednarodno uporabnostjo bistveno izboljšali varnost in logistiko ter močno zmanjšali upravno breme; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi z uskladitvijo prevoznih dokumentov po najnovejših komunikacijskih standardih in tudi njihovo večmodalno in mednarodno uporabnostjo bistveno izboljšali varnost in logistiko ter močno zmanjšali upravno breme;

Prometni sklad in evropsko prometno omrežje

| 32. | poudarja, da je za učinkovito prometno politiko potreben finančni okvir, skladen s izzivi, s katerimi se mora spopadati, in da je treba zato povišati trenutna sredstva za promet in mobilnost, kar naj bi zahtevalo:






  a. | vzpostavitev zmogljivosti za usklajevanje uporabe različnih virov za financiranje projektov na področju prometa, sredstev, ki so na voljo v okviru kohezijske politike, javno-zasebnih partnerstev ali drugih finančnih instrumentov; te usklajene vire financiranja je treba uporabiti na vseh ravneh upravljanja za izboljšanje infrastrukture, podpiranje projektov TEN-T, zagotavljanje tehnične in operativne interoperabilnosti, podporo raziskovanju ter spodbujanje izvajanja inteligentnih prometnih sistemov za vse vrste prometa; financiranje mora potekati po preglednih meril za oddajo, ki upoštevajo učinkovito somodalnost iz odstavka 5, socialno politiko, varnost in socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo; |
| --- | --- | --- |

32.

poudarja, da je za učinkovito prometno politiko potreben finančni okvir, skladen s izzivi, s katerimi se mora spopadati, in da je treba zato povišati trenutna sredstva za promet in mobilnost, kar naj bi zahtevalo:

a.

vzpostavitev zmogljivosti za usklajevanje uporabe različnih virov za financiranje projektov na področju prometa, sredstev, ki so na voljo v okviru kohezijske politike, javno-zasebnih partnerstev ali drugih finančnih instrumentov; te usklajene vire financiranja je treba uporabiti na vseh ravneh upravljanja za izboljšanje infrastrukture, podpiranje projektov TEN-T, zagotavljanje tehnične in operativne interoperabilnosti, podporo raziskovanju ter spodbujanje izvajanja inteligentnih prometnih sistemov za vse vrste prometa; financiranje mora potekati po preglednih meril za oddajo, ki upoštevajo učinkovito somodalnost iz odstavka 5, socialno politiko, varnost in socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo;

| b. | proračunsko obveznost za prometno politiko, ki bi bila v okviru večletne finančne perspektive; |
| --- | --- |

b.

proračunsko obveznost za prometno politiko, ki bi bila v okviru večletne finančne perspektive;

| c. | možnost vključitve dolgoročne narave naložb v prometno infrastrukturo, ki izboljšuje konkurenčnost gospodarstva, v izračunavanje javnega primanjkljaja v okviru pakta stabilnost in rasti ter za spodbujanje srednje- in dolgoročne stabilnosti, če to Komisija predhodno odobri; |
| --- | --- |

c.

možnost vključitve dolgoročne narave naložb v prometno infrastrukturo, ki izboljšuje konkurenčnost gospodarstva, v izračunavanje javnega primanjkljaja v okviru pakta stabilnost in rasti ter za spodbujanje srednje- in dolgoročne stabilnosti, če to Komisija predhodno odobri;

| d. | možnost sklada, da med drugim zahteva sofinanciranje iz prihodka, ustvarjenega z internalizacijo zunanjih stroškov; |
| --- | --- |

d.

možnost sklada, da med drugim zahteva sofinanciranje iz prihodka, ustvarjenega z internalizacijo zunanjih stroškov;

| 33. | poziva k usklajeni in celoviti prometni politiki, ki ji je treba omogočiti, da bo s finančno podporo, ki ne bo odmerjena po merilih konkurence v skladu s predpisi EU o državnih pomočeh, med drugim spodbujala železniški in ladijski promet, pristaniško politiko in javni prevoz oseb; |
| --- | --- |

33.

poziva k usklajeni in celoviti prometni politiki, ki ji je treba omogočiti, da bo s finančno podporo, ki ne bo odmerjena po merilih konkurence v skladu s predpisi EU o državnih pomočeh, med drugim spodbujala železniški in ladijski promet, pristaniško politiko in javni prevoz oseb;

| 34. | meni, da je finančno in gospodarsko krizo treba izkoristiti kot priložnost, da se namensko podpre prometni sektor, s finančno pomočjo pa spodbudijo naložbe v predvsem varen, okolju prijazen in zato trajnosten promet; meni, da morajo je treba naložbe EU v prometne projekte upoštevati v okviru strategije EU 2020, saj sistemi prometa in mobilnosti nudijo edinstvene priložnosti za ustvarjanje stabilnih delovnih mest; |
| --- | --- |

34.

meni, da je finančno in gospodarsko krizo treba izkoristiti kot priložnost, da se namensko podpre prometni sektor, s finančno pomočjo pa spodbudijo naložbe v predvsem varen, okolju prijazen in zato trajnosten promet; meni, da morajo je treba naložbe EU v prometne projekte upoštevati v okviru strategije EU 2020, saj sistemi prometa in mobilnosti nudijo edinstvene priložnosti za ustvarjanje stabilnih delovnih mest;

| 35. | je prepričan, da je treba opredelitev osrednjega evropskega omrežja v okviru celotnega omrežja TEN, ki ostaja prednostna naloga prometne politike EU, oceniti po merilih trajnostnega razvoja na evropski, pa tudi regionalni in lokalni ravni, ter da morajo večmodalne platforme in suha pristanišča ostati pomemben sestavni del infrastrukturne ponudbe, saj omogočajo učinkovito povezavo med različnimi vrstami prometa; |
| --- | --- |

35.

je prepričan, da je treba opredelitev osrednjega evropskega omrežja v okviru celotnega omrežja TEN, ki ostaja prednostna naloga prometne politike EU, oceniti po merilih trajnostnega razvoja na evropski, pa tudi regionalni in lokalni ravni, ter da morajo večmodalne platforme in suha pristanišča ostati pomemben sestavni del infrastrukturne ponudbe, saj omogočajo učinkovito povezavo med različnimi vrstami prometa;

| 36. | meni, da bi TEN-T projekti morali ostati prednostna naloga prometne politike EU in da je nujno potrebno reševati vprašanje pomanjkanja infrastrukture in premagati zgodovinske in geografske ovire, ki še vedno obstajajo na mejah; poudarja, da je treba TEN-T vključiti v vseevropsko omrežje s povezavami, ki bodo segale prek meja EU, in meni, da je mogoče pospešiti ta proces z okrepitvijo finančnih sredstev; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi TEN-T projekti morali ostati prednostna naloga prometne politike EU in da je nujno potrebno reševati vprašanje pomanjkanja infrastrukture in premagati zgodovinske in geografske ovire, ki še vedno obstajajo na mejah; poudarja, da je treba TEN-T vključiti v vseevropsko omrežje s povezavami, ki bodo segale prek meja EU, in meni, da je mogoče pospešiti ta proces z okrepitvijo finančnih sredstev;

| 37. | poziva, da bi bilo treba v evropski prometni politiki okrepiti vlogo infrastrukture za plovbo po celinskih plovnih poteh, pristanišč ob celinskih plovnih poteh in večmodalnega povezovanja obmorskih pristanišč z zaledjem ter jim zagotoviti večjo podporo z namenom, da bi pomagali zmanjšati vplive na okolje in povečati prometno varnost v EU; meni, da je okoljsko učinkovitost plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh mogoče zelo izboljšati, če se vanje vgradijo novi motorji, opremljeni z najnovejšo razpoložljivo tehnologijo za nadzor emisij; |
| --- | --- |

37.

poziva, da bi bilo treba v evropski prometni politiki okrepiti vlogo infrastrukture za plovbo po celinskih plovnih poteh, pristanišč ob celinskih plovnih poteh in večmodalnega povezovanja obmorskih pristanišč z zaledjem ter jim zagotoviti večjo podporo z namenom, da bi pomagali zmanjšati vplive na okolje in povečati prometno varnost v EU; meni, da je okoljsko učinkovitost plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh mogoče zelo izboljšati, če se vanje vgradijo novi motorji, opremljeni z najnovejšo razpoložljivo tehnologijo za nadzor emisij;

| 38. | poudarja, da je treba pomorski prevoz na kratkih razdaljah in projekte pomorskih avtocest umestiti v širši okvir, ki bo zajemal države v neposredni geografski bližini Evrope; poudarja, da je za to potrebna večja sinergija regionalne, razvojne in prometne politike; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba pomorski prevoz na kratkih razdaljah in projekte pomorskih avtocest umestiti v širši okvir, ki bo zajemal države v neposredni geografski bližini Evrope; poudarja, da je za to potrebna večja sinergija regionalne, razvojne in prometne politike;

| 39. | ugotavlja, da dobijo regionalna letališča osrednjo vlogo pri razvoju obrobnih in najbolj oddaljenih regij, če se poveča njihova povezljivost z letalskimi vozlišči; meni, da je zlasti koristno uporabiti intermodalne rešitve, kjer je to mogoče; meni, da ponujajo hitre železniške povezave med letališči idealno priložnost za trajnostno povezavo med različnimi vrstami prometa. |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da dobijo regionalna letališča osrednjo vlogo pri razvoju obrobnih in najbolj oddaljenih regij, če se poveča njihova povezljivost z letalskimi vozlišči; meni, da je zlasti koristno uporabiti intermodalne rešitve, kjer je to mogoče; meni, da ponujajo hitre železniške povezave med letališči idealno priložnost za trajnostno povezavo med različnimi vrstami prometa.

Promet v svetovnem kontekstu

| 40. | poudarja, da je oblikovanje evropskega prometnega prostora pomembna prednostna naloga, ki je zlasti na področju letalskega in ladijskega prometa v veliki meri odvisna od mednarodnega priznanja v okviru sporazumov za vse načine prometa, ki bodo sklenjeni, pri čemer bi morala EU v ustreznih mednarodnih telesih prevzeti čedalje dejavnejšo vlogo; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je oblikovanje evropskega prometnega prostora pomembna prednostna naloga, ki je zlasti na področju letalskega in ladijskega prometa v veliki meri odvisna od mednarodnega priznanja v okviru sporazumov za vse načine prometa, ki bodo sklenjeni, pri čemer bi morala EU v ustreznih mednarodnih telesih prevzeti čedalje dejavnejšo vlogo;

Izmerljivi cilji za leto 2020

| 41. | poziva k upoštevanju jasnih in merljivih ciljev, ki jih je treba uresničiti do leta 2020 glede na leto 2010, zato predlaga:






  — | 40-odstotno zmanjšanje števila smrtno ali huje poškodovanih aktivnih in pasivnih uporabnikov cestnega prometa, ta cilj pa je treba določiti v prihodnji beli knjigi o prometu in novem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- | --- |

41.

poziva k upoštevanju jasnih in merljivih ciljev, ki jih je treba uresničiti do leta 2020 glede na leto 2010, zato predlaga:

—

40-odstotno zmanjšanje števila smrtno ali huje poškodovanih aktivnih in pasivnih uporabnikov cestnega prometa, ta cilj pa je treba določiti v prihodnji beli knjigi o prometu in novem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu;

| — | 40-odstotno povečanje števila počivališč za tovornjake v omrežju TERN v vseh državah članicah, da se okrepi varnost prometa in zagotovi spoštovanje časov počitka poklicnih voznikov; |
| --- | --- |

—

40-odstotno povečanje števila počivališč za tovornjake v omrežju TERN v vseh državah članicah, da se okrepi varnost prometa in zagotovi spoštovanje časov počitka poklicnih voznikov;

| — | podvojitev števila potnikov v avtobusnem, tramvajskem in železniškem prometu (in, kadar je to ustrezno, potnikov na ladjah) ter 20-odstotno povečanje sredstev za pešcem in kolesarjem prijazne prometne koncepte, zagotavljanje spoštovanja pravic, zapisanih v zakonodaji Skupnosti, zlasti pravic potnikov s posebnimi potrebami in zmanjšano gibljivostjo; |
| --- | --- |

—

podvojitev števila potnikov v avtobusnem, tramvajskem in železniškem prometu (in, kadar je to ustrezno, potnikov na ladjah) ter 20-odstotno povečanje sredstev za pešcem in kolesarjem prijazne prometne koncepte, zagotavljanje spoštovanja pravic, zapisanih v zakonodaji Skupnosti, zlasti pravic potnikov s posebnimi potrebami in zmanjšano gibljivostjo;

| — | zmanjšanje emisij CO2 v cestnem prometu za prevoz oseb in blaga za 20 % z ustreznimi inovacijami, spodbujanjem alternativnih energij in logistično optimizacijo prevoza oseb in tovora; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje emisij CO2 v cestnem prometu za prevoz oseb in blaga za 20 % z ustreznimi inovacijami, spodbujanjem alternativnih energij in logistično optimizacijo prevoza oseb in tovora;

| — | zmanjšanje energije za železniška vozila za 20 % v primerjavi z ravnjo in zmogljivostjo iz leta 2010 ter 40-odstotno zmanjšanje porabe dizelskega goriva v železniškem sektorju, vse to pa je treba doseči z usmerjenimi naložbami v elektrifikacijo železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje energije za železniška vozila za 20 % v primerjavi z ravnjo in zmogljivostjo iz leta 2010 ter 40-odstotno zmanjšanje porabe dizelskega goriva v železniškem sektorju, vse to pa je treba doseči z usmerjenimi naložbami v elektrifikacijo železniške infrastrukture;

| — | vgradnja sistema za avtomatsko hitrost vlakov, ki bo interoperabilen in združljiv z ERTMS, v vsa nova vozna sredstva, naročena od leta 2011 dalje, in vgradnjo sistema, združljivega s sistemom ERTMS, v vse nove in prenovljene povezovalne linije v železniškem prometu od leta 2011 naprej; krepitev finančnih prizadevanj EU za izvajanje in razširitev načrta uvajanja ERTMS; |
| --- | --- |

—

vgradnja sistema za avtomatsko hitrost vlakov, ki bo interoperabilen in združljiv z ERTMS, v vsa nova vozna sredstva, naročena od leta 2011 dalje, in vgradnjo sistema, združljivega s sistemom ERTMS, v vse nove in prenovljene povezovalne linije v železniškem prometu od leta 2011 naprej; krepitev finančnih prizadevanj EU za izvajanje in razširitev načrta uvajanja ERTMS;

| — | zmanjšanje emisij CO2 iz zračnega prometa v vsem letalskem prostoru EU do leta 2020 za 30 %; po tem datumu mora biti vsakršno povečanje zračnega prometa ogljično nevtralno; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje emisij CO2 iz zračnega prometa v vsem letalskem prostoru EU do leta 2020 za 30 %; po tem datumu mora biti vsakršno povečanje zračnega prometa ogljično nevtralno;

| — | finančno podporo optimizaciji, razvoju, in kadar je to potrebno, vzpostavljanju večmodalnih povezav (platform) za plovbo po celinskih plovnih poteh, celinskim pristaniščem in železniškemu prometu in povečanje njihovega števila za 20 %; |
| --- | --- |

—

finančno podporo optimizaciji, razvoju, in kadar je to potrebno, vzpostavljanju večmodalnih povezav (platform) za plovbo po celinskih plovnih poteh, celinskim pristaniščem in železniškemu prometu in povečanje njihovega števila za 20 %;

| — | naj bo najmanj 10 % sredstev TEN-T namenjenih projektom celinskih plovnih poti; |
| --- | --- |

—

naj bo najmanj 10 % sredstev TEN-T namenjenih projektom celinskih plovnih poti;

| 42. | poziva Komisijo, naj spremlja napredek pri doseganju teh ciljev in o tem letno poroča Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj spremlja napredek pri doseganju teh ciljev in o tem letno poroča Evropskemu parlamentu;

*

* *

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0053.

(2)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 142.

(3)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 609.

(4)  UL C 244 E, 18.10.2007, str. 220.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0345.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0344.

(7)  UL C 187 E, 24.07.2008, str. 154.

(8)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 1.

(9)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 45.

(10)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 79.

(11)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 74.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0119.

(13)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0258.

(14)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0308.

(15)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0307.

(16)  UL L 300, 14.11.2009, str. 34.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/23

---

Torek, 6. julij 2010Letno poročilo o dejavnostih Odbora za peticije 2009

P7_TA(2010)0261

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o razpravah Odbora za peticije v letu 2009 (2009/2139(INI))

2011/C 351 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razpravah Odbora za peticije,

ob upoštevanju členov 24 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju člena 48 in 202(8) svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7–0186/2010),

| A. | ker je na delovanje Odbora za peticije v letu 2009 vplival prehod s šestega parlamentarnega obdobja na sedmo, ko se je članstvo v njem znatno spremenilo, saj je dve tretjini njegovih članov novih, |
| --- | --- |

A.

ker je na delovanje Odbora za peticije v letu 2009 vplival prehod s šestega parlamentarnega obdobja na sedmo, ko se je članstvo v njem znatno spremenilo, saj je dve tretjini njegovih članov novih,

| B. | ker se je leta 2009 končal mandat evropskega varuha človekovih pravic, Odbor za peticije pa je neposredno sodeloval pri predstavitvah kandidatov za to mesto, |
| --- | --- |

B.

ker se je leta 2009 končal mandat evropskega varuha človekovih pravic, Odbor za peticije pa je neposredno sodeloval pri predstavitvah kandidatov za to mesto,

| C. | ker je 1. decembra 2009 začela veljati Lizbonska pogodba, ki je v prizadevanjih za okrepitev legitimnosti in odgovornosti Evropske unije ustvarila potrebne pogoje za okrepljeno sodelovanje državljanov v postopkih odločanja, |
| --- | --- |

C.

ker je 1. decembra 2009 začela veljati Lizbonska pogodba, ki je v prizadevanjih za okrepitev legitimnosti in odgovornosti Evropske unije ustvarila potrebne pogoje za okrepljeno sodelovanje državljanov v postopkih odločanja,

| D. | ker Parlament neposredno zastopa državljane Evropske unije, njihova pravica nasloviti peticijo, ki je zapisana v pogodbi, pa jim omogoča, da se obrnejo na svoje predstavnike, kadar koli menijo, da so bile njihove pravice kršene, |
| --- | --- |

D.

ker Parlament neposredno zastopa državljane Evropske unije, njihova pravica nasloviti peticijo, ki je zapisana v pogodbi, pa jim omogoča, da se obrnejo na svoje predstavnike, kadar koli menijo, da so bile njihove pravice kršene,

| E. | ker ima izvrševanje evropske zakonodaje neposredne posledice za državljane, ki lahko najbolje ocenijo njeno učinkovitost in pomanjkljivosti ter pokažejo na vrzeli, ki jih je treba zapolniti pri zagotavljanju skladnosti s cilji Unije, |
| --- | --- |

E.

ker ima izvrševanje evropske zakonodaje neposredne posledice za državljane, ki lahko najbolje ocenijo njeno učinkovitost in pomanjkljivosti ter pokažejo na vrzeli, ki jih je treba zapolniti pri zagotavljanju skladnosti s cilji Unije,

| F. | ker se v primerih kršitve evropske zakonodaje evropski državljani posamezno in skupinsko obračajo na Parlament po pravna sredstva, |
| --- | --- |

F.

ker se v primerih kršitve evropske zakonodaje evropski državljani posamezno in skupinsko obračajo na Parlament po pravna sredstva,

| G. | ker je Parlament dolžan, da prek Odbora za peticije prouči take primere in stori vse, kar je v njegovi moči, da kršitve ustavi; ker Odbor za peticije pri iskanju kar najustreznejših in hitrih pravnih sredstev za državljane redno tesno sodeluje s Komisijo, drugimi parlamentarnimi odbori, evropskimi organi, agencijami in omrežji ter z državami članicami, |
| --- | --- |

G.

ker je Parlament dolžan, da prek Odbora za peticije prouči take primere in stori vse, kar je v njegovi moči, da kršitve ustavi; ker Odbor za peticije pri iskanju kar najustreznejših in hitrih pravnih sredstev za državljane redno tesno sodeluje s Komisijo, drugimi parlamentarnimi odbori, evropskimi organi, agencijami in omrežji ter z državami članicami,

| H. | ker je Parlament leta 2009 prejel nekaj več peticij kot leta 2008 (1924 v primerjavi s 1849) in se je potrdil naraščajoči trend pošiljanja peticij po elektronski poti (v tej obliki je bilo v letu 2009 poslanih okoli 65 % peticij, v primerjavi s 60 % leto poprej), |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament leta 2009 prejel nekaj več peticij kot leta 2008 (1924 v primerjavi s 1849) in se je potrdil naraščajoči trend pošiljanja peticij po elektronski poti (v tej obliki je bilo v letu 2009 poslanih okoli 65 % peticij, v primerjavi s 60 % leto poprej),

| I. | ker število nedopustnih peticij, prejetih v letu 2009, kaže, da bi bilo treba nameniti poseben poudarek obveščanju državljanov o pristojnostih Unije in vlogi njenih različnih institucij; |
| --- | --- |

I.

ker število nedopustnih peticij, prejetih v letu 2009, kaže, da bi bilo treba nameniti poseben poudarek obveščanju državljanov o pristojnostih Unije in vlogi njenih različnih institucij;

| J. | ker v mnogih primerih državljani peticije na Parlament naslovijo zaradi odločb pristojnih upravnih ali sodnih organov držav članic; ker državljani torej potrebujejo mehanizme, prek katerih lahko od državnih organov zahtevajo, naj v evropskem zakonodajnem procesu, pa tudi pri procesu izvrševanja zakonodaje, zastopajo njihove interese, |
| --- | --- |

J.

ker v mnogih primerih državljani peticije na Parlament naslovijo zaradi odločb pristojnih upravnih ali sodnih organov držav članic; ker državljani torej potrebujejo mehanizme, prek katerih lahko od državnih organov zahtevajo, naj v evropskem zakonodajnem procesu, pa tudi pri procesu izvrševanja zakonodaje, zastopajo njihove interese,

| K. | ker bi morali državljane zlasti ozavestiti, da – kot je decembra 2009 ugotovil evropski varuh človekovih pravic v sklepu, s katerim je zaključil preiskavo pritožbe 822/2009/BU zoper Komisijo – so postopki pred nacionalnimi sodišči del izvajanja evropske zakonodaje v državah članicah in da Odbor za peticije ne more obravnavati zadev, ki so v postopku pred nacionalnimi sodišči, ali oceniti rezultat takega postopka, |
| --- | --- |

K.

ker bi morali državljane zlasti ozavestiti, da – kot je decembra 2009 ugotovil evropski varuh človekovih pravic v sklepu, s katerim je zaključil preiskavo pritožbe 822/2009/BU zoper Komisijo – so postopki pred nacionalnimi sodišči del izvajanja evropske zakonodaje v državah članicah in da Odbor za peticije ne more obravnavati zadev, ki so v postopku pred nacionalnimi sodišči, ali oceniti rezultat takega postopka,

| L. | ker so lahko visoki stroški sodnih postopkov, še posebej v nekaterih državah članicah, ovira za državljane in jim dejansko utegnejo preprečiti, da bi začelo postopke pred pristojnimi nacionalnimi sodišči, če menijo, da nacionalni organi niso spoštovali njihovih pravic v skladu z zakonodajo EU, |
| --- | --- |

L.

ker so lahko visoki stroški sodnih postopkov, še posebej v nekaterih državah članicah, ovira za državljane in jim dejansko utegnejo preprečiti, da bi začelo postopke pred pristojnimi nacionalnimi sodišči, če menijo, da nacionalni organi niso spoštovali njihovih pravic v skladu z zakonodajo EU,

| M. | ker se Parlament sooča s posebnim problemom, ko prejme peticijo o tem, da nacionalno sodstvo domnevno ni zahtevalo predhodne sodbe Sodišča, čeprav bi bilo to moralo storiti po členu 267 PDEU, zlasti če Komisija ne uporabi svojih pristojnosti v skladu s členom 258 in ne ukrepa proti določeni državi članici, |
| --- | --- |

M.

ker se Parlament sooča s posebnim problemom, ko prejme peticijo o tem, da nacionalno sodstvo domnevno ni zahtevalo predhodne sodbe Sodišča, čeprav bi bilo to moralo storiti po členu 267 PDEU, zlasti če Komisija ne uporabi svojih pristojnosti v skladu s členom 258 in ne ukrepa proti določeni državi članici,

| N. | ker se postopek peticij – zaradi mehanizmov delovanja in ker je pravica naslavljanja peticij s pogodbo zagotovljena vsem državljanom in prebivalcem EU – razlikuje od drugih pravnih sredstev, ki so državljanom na voljo na ravni Unije, kot je na primer naslavljanje pritožb na evropskega varuha človekovih pravic ali na Komisijo, |
| --- | --- |

N.

ker se postopek peticij – zaradi mehanizmov delovanja in ker je pravica naslavljanja peticij s pogodbo zagotovljena vsem državljanom in prebivalcem EU – razlikuje od drugih pravnih sredstev, ki so državljanom na voljo na ravni Unije, kot je na primer naslavljanje pritožb na evropskega varuha človekovih pravic ali na Komisijo,

| O. | ker imajo državljani pravico, da od vseh evropskih institucij pričakujejo hitra in v rešitev usmerjena pravna sredstva ter visoko stopnjo preglednosti in jasnosti; ker je Parlament Komisijo večkrat zaprosil, naj kot varuhinja pogodb uporabi svojo posebno pravico ter ukrepa proti kršitvam evropske zakonodaje, na katere so opozorili vlagatelji peticij, zlasti če je do kršitev prišlo ob prenosu zakonodaje Unije, |
| --- | --- |

O.

ker imajo državljani pravico, da od vseh evropskih institucij pričakujejo hitra in v rešitev usmerjena pravna sredstva ter visoko stopnjo preglednosti in jasnosti; ker je Parlament Komisijo večkrat zaprosil, naj kot varuhinja pogodb uporabi svojo posebno pravico ter ukrepa proti kršitvam evropske zakonodaje, na katere so opozorili vlagatelji peticij, zlasti če je do kršitev prišlo ob prenosu zakonodaje Unije,

| P. | ker mnoge peticije še vedno opozarjajo na zaskrbljenost glede prenosa in izvajanja evropske zakonodaje o notranjem trgu in okolju ter ob upoštevanju prejšnjih pozivov Odbora za peticije Komisiji, naj na teh področjih okrepi učinkovit nadzor nad izvajanjem zakonodaje, |
| --- | --- |

P.

ker mnoge peticije še vedno opozarjajo na zaskrbljenost glede prenosa in izvajanja evropske zakonodaje o notranjem trgu in okolju ter ob upoštevanju prejšnjih pozivov Odbora za peticije Komisiji, naj na teh področjih okrepi učinkovit nadzor nad izvajanjem zakonodaje,

| Q. | ker sicer lahko Komisija skladnost z zakonodajo Unije v celoti preveri šele, ko so nacionalni organi že sprejeli končno odločitev, pa je vseeno zlasti pri okoljskih zadevah in v primerih, kjer je zelo pomemben čas, treba že v zgodnji fazi preveriti, ali lokalne, regionalne in nacionalne oblasti vse ustrezne postopkovne zahteve izvajajo pravilno in v skladu z zakonodajo Unije, po potrebi pa je treba opraviti podrobne študije o izvajanju in vplivu veljavne zakonodaje, da se pridobijo vse zahtevane informacije, |
| --- | --- |

Q.

ker sicer lahko Komisija skladnost z zakonodajo Unije v celoti preveri šele, ko so nacionalni organi že sprejeli končno odločitev, pa je vseeno zlasti pri okoljskih zadevah in v primerih, kjer je zelo pomemben čas, treba že v zgodnji fazi preveriti, ali lokalne, regionalne in nacionalne oblasti vse ustrezne postopkovne zahteve izvajajo pravilno in v skladu z zakonodajo Unije, po potrebi pa je treba opraviti podrobne študije o izvajanju in vplivu veljavne zakonodaje, da se pridobijo vse zahtevane informacije,

| R. | ker je treba preprečiti dodatne nepovratne izgube biotske raznolikosti, zlasti na zaščitenih območjih Natura 2000, in ker so se države članice zavezale zagotavljanju varovanja posebnih ohranitvenih območij iz direktive o habitatih (92/43/EGS) in direktive o pticah (79/409/EGS), |
| --- | --- |

R.

ker je treba preprečiti dodatne nepovratne izgube biotske raznolikosti, zlasti na zaščitenih območjih Natura 2000, in ker so se države članice zavezale zagotavljanju varovanja posebnih ohranitvenih območij iz direktive o habitatih (92/43/EGS) in direktive o pticah (79/409/EGS),

| S. | ker peticije opozarjajo na vpliv evropske zakonodaje na vsakdanje življenje državljanov Unije in ker priznava, da je treba sprejeti vse potrebne ukrepe za utrditev napredka pri krepitvi pravic državljanov Unije, |
| --- | --- |

S.

ker peticije opozarjajo na vpliv evropske zakonodaje na vsakdanje življenje državljanov Unije in ker priznava, da je treba sprejeti vse potrebne ukrepe za utrditev napredka pri krepitvi pravic državljanov Unije,

| T. | ker je Odbor za peticije v prejšnjem poročilu o dejavnostih in mnenju o letnem poročilu Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti zaprosil Komisijo, naj ga redno obvešča o fazah, v katerih so postopki za ugotavljanje kršitev iz peticij, |
| --- | --- |

T.

ker je Odbor za peticije v prejšnjem poročilu o dejavnostih in mnenju o letnem poročilu Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti zaprosil Komisijo, naj ga redno obvešča o fazah, v katerih so postopki za ugotavljanje kršitev iz peticij,

| U. | ker je osnovna odgovornost držav članic, da evropsko zakonodajo pravilno prenesejo in izvršujejo, in ker priznava, da so bile v letu 2009 mnoge med njimi tesno vključene v delo Odbora za peticije, |
| --- | --- |

U.

ker je osnovna odgovornost držav članic, da evropsko zakonodajo pravilno prenesejo in izvršujejo, in ker priznava, da so bile v letu 2009 mnoge med njimi tesno vključene v delo Odbora za peticije,

| 1. | pozdravlja nemoten prehod na novo parlamentarno obdobje in ugotavlja, da je Odbor za peticije v primerjavi z drugimi odbori veliko dela prenesel v novo obdobje, saj številne peticije niso bile zaključene v preteklem parlamentarnem obdobju, |
| --- | --- |

1.

pozdravlja nemoten prehod na novo parlamentarno obdobje in ugotavlja, da je Odbor za peticije v primerjavi z drugimi odbori veliko dela prenesel v novo obdobje, saj številne peticije niso bile zaključene v preteklem parlamentarnem obdobju,

| 2. | pozdravlja začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe in je prepričan, da bo Parlament tesno vključen v razvoj nove državljanske pobude, da bo ta instrument lahko v celoti dosegel zastavljeni cilj in bo v postopkih odločanja Unije zagotovljena preglednost in odgovornost, s čimer bo državljanom omogočeno, da predlagajo izboljšave ali dopolnila k zakonodaji Unije, |
| --- | --- |

2.

pozdravlja začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe in je prepričan, da bo Parlament tesno vključen v razvoj nove državljanske pobude, da bo ta instrument lahko v celoti dosegel zastavljeni cilj in bo v postopkih odločanja Unije zagotovljena preglednost in odgovornost, s čimer bo državljanom omogočeno, da predlagajo izboljšave ali dopolnila k zakonodaji Unije,

| 3. | pozdravlja Zeleno knjigo o evropski državljanski pobudi (1), ki jo je Komisija kot prvi ukrep pri uveljavljanju tega načela v praksi objavila konec leta 2009; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja Zeleno knjigo o evropski državljanski pobudi (1), ki jo je Komisija kot prvi ukrep pri uveljavljanju tega načela v praksi objavila konec leta 2009;

| 4. | poudarja, da je Parlament prejel peticije v smislu kampanje, ki jih je podpisalo več kot milijon ljudi, in vztraja, da je treba državljanom celovito predstaviti razliko med tovrstnimi peticijami in državljansko pobudo; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je Parlament prejel peticije v smislu kampanje, ki jih je podpisalo več kot milijon ljudi, in vztraja, da je treba državljanom celovito predstaviti razliko med tovrstnimi peticijami in državljansko pobudo;

| 5. | opozarja na svojo resolucijo o državljanski pobudi (2), h kateri je Odbor za peticije prispeval mnenje; poziva Komisijo, naj določi podrobne izvedbene predpise, ki bodo jasno opredelili vlogo in obveznosti institucij, ki sodelujejo pri obravnavi in odločanju; |
| --- | --- |

5.

opozarja na svojo resolucijo o državljanski pobudi (2), h kateri je Odbor za peticije prispeval mnenje; poziva Komisijo, naj določi podrobne izvedbene predpise, ki bodo jasno opredelili vlogo in obveznosti institucij, ki sodelujejo pri obravnavi in odločanju;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe postala Listina o temeljnih pravicah pravno zavezujoča, in poudarja njen pomen pri zagotavljanju večje jasnosti o temeljnih pravicah in njihove prepoznavnosti za vse državljane; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe postala Listina o temeljnih pravicah pravno zavezujoča, in poudarja njen pomen pri zagotavljanju večje jasnosti o temeljnih pravicah in njihove prepoznavnosti za vse državljane;

| 7. | meni, da morajo Unija in države članice zagotoviti polno spoštovanje temeljnih pravic iz listine, in verjame, da bo listina pripomogla k razvoju koncepta državljanstva Unije; |
| --- | --- |

7.

meni, da morajo Unija in države članice zagotoviti polno spoštovanje temeljnih pravic iz listine, in verjame, da bo listina pripomogla k razvoju koncepta državljanstva Unije;

| 8. | verjame, da bodo opravljena vsi potrebni postopki, da bodo institucionalni vidiki pristopa Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin hitro pojasnjeni; opozarja, da želi Odbor za peticije prispevati k delu Parlamenta pri tem vprašanju; |
| --- | --- |

8.

verjame, da bodo opravljena vsi potrebni postopki, da bodo institucionalni vidiki pristopa Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin hitro pojasnjeni; opozarja, da želi Odbor za peticije prispevati k delu Parlamenta pri tem vprašanju;

| 9. | opozarja na svoje že izražene zahteve, naj pristojne službe Parlamenta in Komisije opravijo popolno revizijo pravnih sredstev, ki so na voljo državljanom Evropske unije, in poudarja pomen nadaljevanja pogajanj za revidirani okvirni sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo, ki bo v celoti upošteval večje pravice državljanov EU, zlasti v zvezi z evropsko državljansko pobudo; |
| --- | --- |

9.

opozarja na svoje že izražene zahteve, naj pristojne službe Parlamenta in Komisije opravijo popolno revizijo pravnih sredstev, ki so na voljo državljanom Evropske unije, in poudarja pomen nadaljevanja pogajanj za revidirani okvirni sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo, ki bo v celoti upošteval večje pravice državljanov EU, zlasti v zvezi z evropsko državljansko pobudo;

| 10. | pozdravlja prizadevanje Komisije za večjo preglednost med obstoječimi službami za javno pomoč, ko je zato, da bi državljane seznanila z njihovimi pravicami v Uniji in pravnimi sredstvi, ki so na voljo v primerih kršitev, na strani Vaše pravice v Evropski uniji, na osrednjem portalu Evropske unije, v skupine prerazporedila različne spletne strani (kot sta na primer strani Solvit in Evropska mreža centrov za varstvo potrošnikov); |
| --- | --- |

10.

pozdravlja prizadevanje Komisije za večjo preglednost med obstoječimi službami za javno pomoč, ko je zato, da bi državljane seznanila z njihovimi pravicami v Uniji in pravnimi sredstvi, ki so na voljo v primerih kršitev, na strani Vaše pravice v Evropski uniji, na osrednjem portalu Evropske unije, v skupine prerazporedila različne spletne strani (kot sta na primer strani Solvit in Evropska mreža centrov za varstvo potrošnikov);

| 11. | poudarja, da je Parlament Komisijo že večkrat pozval, naj razvije sistem za jasno označevanje različnih pritožbenih mehanizmov, ki so na voljo državljanom, in meni, da so potrebni dodatni ukrepi s končnim ciljem, da postanejo spletne strani Vaše pravice v Evropski uniji porabniku prijaznejše in na enem mestu nudijo vse potrebne informacije; pričakuje začetno oceno izvajanja akcijskega načrta za leto 2008 (3), ki naj bi bila pripravljena leta 2010; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je Parlament Komisijo že večkrat pozval, naj razvije sistem za jasno označevanje različnih pritožbenih mehanizmov, ki so na voljo državljanom, in meni, da so potrebni dodatni ukrepi s končnim ciljem, da postanejo spletne strani Vaše pravice v Evropski uniji porabniku prijaznejše in na enem mestu nudijo vse potrebne informacije; pričakuje začetno oceno izvajanja akcijskega načrta za leto 2008 (3), ki naj bi bila pripravljena leta 2010;

| 12. | opozarja na svojo resolucijo o delu evropskega varuha človekovih pravic v letu 2008 in spodbuja novega varuha, naj še naprej povečuje odprtost in odgovornost evropske uprave in zagotavlja, da bodo odločitve sprejete na kar najbolj odprt način in v čim tesnejši povezavi z državljani; |
| --- | --- |

12.

opozarja na svojo resolucijo o delu evropskega varuha človekovih pravic v letu 2008 in spodbuja novega varuha, naj še naprej povečuje odprtost in odgovornost evropske uprave in zagotavlja, da bodo odločitve sprejete na kar najbolj odprt način in v čim tesnejši povezavi z državljani;

| 13. | ponovno potrjuje odločenost, da urad varuha človekovih pravic podpira pri njegovih naporih za večjo ozaveščenost javnosti o njegovem delu, odkrivanju nepravilnosti v ravnanju evropskih institucij in ukrepanju zoper njih; meni, da je varuh človekovih pravic dragocen vir podatkov v skupnih prizadevanjih za izboljšanje evropske uprave; |
| --- | --- |

13.

ponovno potrjuje odločenost, da urad varuha človekovih pravic podpira pri njegovih naporih za večjo ozaveščenost javnosti o njegovem delu, odkrivanju nepravilnosti v ravnanju evropskih institucij in ukrepanju zoper njih; meni, da je varuh človekovih pravic dragocen vir podatkov v skupnih prizadevanjih za izboljšanje evropske uprave;

| 14. | je seznanjen, da so se peticije v letu 2009 – skoraj 40 % jih je bilo nedopustnih – še naprej osredotočale na okolje, temeljne pravice, pravosodje in notranji trg; gledano zemljepisno, se je večina peticij nanašala na Unijo kot celoto, sledile so ji Nemčija, Španija, Italija in Romunija, kar kaže, da državljani budno spremljajo delo Unije in od nje zahtevajo, da ukrepa; |
| --- | --- |

14.

je seznanjen, da so se peticije v letu 2009 – skoraj 40 % jih je bilo nedopustnih – še naprej osredotočale na okolje, temeljne pravice, pravosodje in notranji trg; gledano zemljepisno, se je večina peticij nanašala na Unijo kot celoto, sledile so ji Nemčija, Španija, Italija in Romunija, kar kaže, da državljani budno spremljajo delo Unije in od nje zahtevajo, da ukrepa;

| 15. | se zaveda, kako pomembno je delo vlagateljev peticij in Odbora za peticije pri varovanju okolja v Uniji; pozdravlja pobudo odbora, da pred mednarodnim letom biotske raznovrstnosti naroči študijo o izvajanju direktive o habitatih, saj meni, da gre za uporabno orodje pri oceni dosedanje in pripravi nove strategije EU o biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

15.

se zaveda, kako pomembno je delo vlagateljev peticij in Odbora za peticije pri varovanju okolja v Uniji; pozdravlja pobudo odbora, da pred mednarodnim letom biotske raznovrstnosti naroči študijo o izvajanju direktive o habitatih, saj meni, da gre za uporabno orodje pri oceni dosedanje in pripravi nove strategije EU o biotski raznovrstnosti;

| 16. | opaža, da vse več peticij opozarja na težave, ki jih imajo državljani pri uveljavljanju svoje pravice do prostega gibanja; iz teh peticij je razvidno, da države članice gostiteljice potrebujejo preveč časa za izdajo dovoljenj za prebivanje družinskim članom državljanov tretjih držav, da ostajajo težave pri uveljavljanju volilne pravice in pri priznavanju kvalifikacij; |
| --- | --- |

16.

opaža, da vse več peticij opozarja na težave, ki jih imajo državljani pri uveljavljanju svoje pravice do prostega gibanja; iz teh peticij je razvidno, da države članice gostiteljice potrebujejo preveč časa za izdajo dovoljenj za prebivanje družinskim članom državljanov tretjih držav, da ostajajo težave pri uveljavljanju volilne pravice in pri priznavanju kvalifikacij;

| 17. | ponavlja svoje prejšnje pozive Komisiji, naj pripravi praktične predloge za to, da se varovanje potrošnikov pred nepoštenimi poslovnimi praksami razširi na malo gospodarstvo, kot je pozval v svoji resoluciji o zavajajočih podjetjih za imeniške storitve (4), saj odbor še vedno prejema peticije žrtev prevar podjetij za poslovne imeniške storitve; |
| --- | --- |

17.

ponavlja svoje prejšnje pozive Komisiji, naj pripravi praktične predloge za to, da se varovanje potrošnikov pred nepoštenimi poslovnimi praksami razširi na malo gospodarstvo, kot je pozval v svoji resoluciji o zavajajočih podjetjih za imeniške storitve (4), saj odbor še vedno prejema peticije žrtev prevar podjetij za poslovne imeniške storitve;

| 18. | se zaveda, da ima Komisija osrednjo vlogo pri delu Odbora za peticije, ki se še naprej zanaša na njeno strokovno znanje in izkušnje pri ocenjevanju peticij, odkrivanju kršitev evropske zakonodaje in iskanju pravnih sredstev, in priznava napore Komisije za krajši odzivni čas ob njegovih prošnjah po preiskavah, da je mogoče zadeve, na katere opozarjajo državljani, reševati kolikor je mogoče hitro; |
| --- | --- |

18.

se zaveda, da ima Komisija osrednjo vlogo pri delu Odbora za peticije, ki se še naprej zanaša na njeno strokovno znanje in izkušnje pri ocenjevanju peticij, odkrivanju kršitev evropske zakonodaje in iskanju pravnih sredstev, in priznava napore Komisije za krajši odzivni čas ob njegovih prošnjah po preiskavah, da je mogoče zadeve, na katere opozarjajo državljani, reševati kolikor je mogoče hitro;

| 19. | spodbuja Komisijo, naj posreduje v zgodnji fazi vsakič, ko peticije opozorijo na morebitno škodo na posebno zaščitenih območjih, in naj pristojne nacionalne organe opozori na njihovo obveznost, da skrbijo za nedotakljivost območij, uvrščenih v mrežo Natura 2000 v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS (o habitatih), po potrebi pa naj sprejme preventivne ukrepe za ravnanje v skladu z evropsko zakonodajo; |
| --- | --- |

19.

spodbuja Komisijo, naj posreduje v zgodnji fazi vsakič, ko peticije opozorijo na morebitno škodo na posebno zaščitenih območjih, in naj pristojne nacionalne organe opozori na njihovo obveznost, da skrbijo za nedotakljivost območij, uvrščenih v mrežo Natura 2000 v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS (o habitatih), po potrebi pa naj sprejme preventivne ukrepe za ravnanje v skladu z evropsko zakonodajo;

| 20. | pozdravlja novoizvoljene komisarje – zlasti komisarja, pristojnega za medinstitucionalne odnose in administrativne zadeve – in izraža prepričanje, da bodo, kolikor je le mogoče, tesno in učinkovito sodelovali z Odborom za peticije ter ga upoštevali kot enega najpomembnejših komunikacijskih kanalov med državljani in evropskimi institucijami; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja novoizvoljene komisarje – zlasti komisarja, pristojnega za medinstitucionalne odnose in administrativne zadeve – in izraža prepričanje, da bodo, kolikor je le mogoče, tesno in učinkovito sodelovali z Odborom za peticije ter ga upoštevali kot enega najpomembnejših komunikacijskih kanalov med državljani in evropskimi institucijami;

| 21. | obžaluje, da se Komisija še ni odzvala na njegove večkratne pozive, naj ga uradno in redno obvešča o napredku v postopkih ugotavljanja kršitev iz peticij, ki še niso zaključene; opozarja, da so mesečne objave sklepov Komisije v postopkih ugotavljanja kršitev v skladu s členoma 258 in 260 Pogodbe z vidika preglednosti pohvalne, niso pa zadosten odgovor na njegove pozive; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da se Komisija še ni odzvala na njegove večkratne pozive, naj ga uradno in redno obvešča o napredku v postopkih ugotavljanja kršitev iz peticij, ki še niso zaključene; opozarja, da so mesečne objave sklepov Komisije v postopkih ugotavljanja kršitev v skladu s členoma 258 in 260 Pogodbe z vidika preglednosti pohvalne, niso pa zadosten odgovor na njegove pozive;

| 22. | meni, da bi bilo nepotrebno zapravljanje časa in virov, če bi moral odbor v sporočilih Komisije za javnost iskati postopke ugotavljanja kršitev in nato ugotoviti, s katero peticijo se ujemajo, zlasti v primerih horizontalnih kršitev, ter prosi Komisijo, naj Odbor za peticije obvešča o vseh pomembnejših postopkih ugotavljanja kršitev; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi bilo nepotrebno zapravljanje časa in virov, če bi moral odbor v sporočilih Komisije za javnost iskati postopke ugotavljanja kršitev in nato ugotoviti, s katero peticijo se ujemajo, zlasti v primerih horizontalnih kršitev, ter prosi Komisijo, naj Odbor za peticije obvešča o vseh pomembnejših postopkih ugotavljanja kršitev;

| 23. | ponavlja, da bi morala Komisija državljanom Evropske unije zagotavljati enako raven preglednosti ne glede na to, ali vložijo uradno pritožbo ali naslovijo peticijo na Parlament, Komisijo pa znova poziva, naj peticijam v večji meri prizna njihovo vlogo pri odkrivanju kršitev evropske zakonodaje, saj lahko pomenijo začetek postopkov ugotavljanja kršitev; |
| --- | --- |

23.

ponavlja, da bi morala Komisija državljanom Evropske unije zagotavljati enako raven preglednosti ne glede na to, ali vložijo uradno pritožbo ali naslovijo peticijo na Parlament, Komisijo pa znova poziva, naj peticijam v večji meri prizna njihovo vlogo pri odkrivanju kršitev evropske zakonodaje, saj lahko pomenijo začetek postopkov ugotavljanja kršitev;

| 24. | opozarja, da v mnogih primerih peticije razkrijejo težave s prenosom in izvrševanjem evropske zakonodaje, in priznava, da glede na povprečno dolžino postopkov, začetek postopka ugotavljanja kršitev državljanom nujno ne zagotavlja takojšnjih rešitev za njihove težave; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da v mnogih primerih peticije razkrijejo težave s prenosom in izvrševanjem evropske zakonodaje, in priznava, da glede na povprečno dolžino postopkov, začetek postopka ugotavljanja kršitev državljanom nujno ne zagotavlja takojšnjih rešitev za njihove težave;

| 25. | pozdravlja prizadevanje Komisije, da bi razvila nadomestne načine za doslednejše izvajanje evropske zakonodaje, pa tudi pozitiven odnos nekaterih držav članic, ki že v zgodnji fazi izvajanja ustrezno ukrepajo za odpravo kršitev; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja prizadevanje Komisije, da bi razvila nadomestne načine za doslednejše izvajanje evropske zakonodaje, pa tudi pozitiven odnos nekaterih držav članic, ki že v zgodnji fazi izvajanja ustrezno ukrepajo za odpravo kršitev;

| 26. | pozdravlja povečano vključenost držav članic v delo Odbora za peticije in navzočnost njihovih predstavnikov na sejah; meni, da bi bilo treba tako sodelovanje okrepiti, saj so za izvrševanje evropske zakonodaje, ko je že prenesena v nacionalni pravni red, v prvi vrsti odgovorne države članice; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja povečano vključenost držav članic v delo Odbora za peticije in navzočnost njihovih predstavnikov na sejah; meni, da bi bilo treba tako sodelovanje okrepiti, saj so za izvrševanje evropske zakonodaje, ko je že prenesena v nacionalni pravni red, v prvi vrsti odgovorne države članice;

| 27. | poudarja, da je tesnejše sodelovanje z državami članicami za delo Odbora za peticije izjemno pomembno; meni, da bi bila pri tem ena od možnih rešitev v krepitvi sodelovanja z nacionalnimi parlamenti, zlasti v kontekstu Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je tesnejše sodelovanje z državami članicami za delo Odbora za peticije izjemno pomembno; meni, da bi bila pri tem ena od možnih rešitev v krepitvi sodelovanja z nacionalnimi parlamenti, zlasti v kontekstu Lizbonske pogodbe;

| 28. | spodbuja države članice, naj bodo pripravljene odigrati preglednejšo in dejavnejšo vlogo pri odzivanju na peticije, ki se nanašajo na izvrševanje evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

28.

spodbuja države članice, naj bodo pripravljene odigrati preglednejšo in dejavnejšo vlogo pri odzivanju na peticije, ki se nanašajo na izvrševanje evropske zakonodaje;

| 29. | meni, da bi moral odbor Evropskega parlamenta za peticije glede na Lizbonsko pogodbo vzpostaviti tesnejše delovne stike s podobnimi odbori nacionalnih in regionalnih parlamentov, da bi se spodbudilo medsebojno razumevanje peticij o evropskih vprašanjih in bi se državljanom zagotovili kar najhitrejši odgovori na najustreznejši ravni; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi moral odbor Evropskega parlamenta za peticije glede na Lizbonsko pogodbo vzpostaviti tesnejše delovne stike s podobnimi odbori nacionalnih in regionalnih parlamentov, da bi se spodbudilo medsebojno razumevanje peticij o evropskih vprašanjih in bi se državljanom zagotovili kar najhitrejši odgovori na najustreznejši ravni;

| 30. | opozarja na ugotovitve iz resolucije o vplivu obsežne urbanizacije v Španiji in španske oblasti poziva, naj še naprej posredujejo ocene sprejetih ukrepov, kot so to počele doslej; |
| --- | --- |

30.

opozarja na ugotovitve iz resolucije o vplivu obsežne urbanizacije v Španiji in španske oblasti poziva, naj še naprej posredujejo ocene sprejetih ukrepov, kot so to počele doslej;

| 31. | ugotavlja, da narašča število vlagateljev peticij, ki se na Parlament obrnejo po pravna sredstva v primerih, ki ne sodijo v pristojnosti Evropske unije, kot so na primer izračun pokojnin, izvrševanje sklepov nacionalnih sodišč in neukrepanje nacionalnih uprav; Odbor za peticije si zelo prizadeva, da bi take pritožbe preusmeril na pristojne nacionalne oblasti; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da narašča število vlagateljev peticij, ki se na Parlament obrnejo po pravna sredstva v primerih, ki ne sodijo v pristojnosti Evropske unije, kot so na primer izračun pokojnin, izvrševanje sklepov nacionalnih sodišč in neukrepanje nacionalnih uprav; Odbor za peticije si zelo prizadeva, da bi take pritožbe preusmeril na pristojne nacionalne oblasti;

| 32. | meni, da je treba spodbujati široko uporabo interneta, saj je na ta način komunikacija z državljani lažja, vendar pa je treba najti rešitev, da bi odbor ne bil preobremenjen s peticijami, ki to niso; meni, da bi lahko bila rešitev prenova postopka vpisa v register Parlamenta, pristojne uslužbence pa spodbuja, naj namesto na Odbor za peticije take dopise preusmerijo na oddelek za korespondenco z državljani; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba spodbujati široko uporabo interneta, saj je na ta način komunikacija z državljani lažja, vendar pa je treba najti rešitev, da bi odbor ne bil preobremenjen s peticijami, ki to niso; meni, da bi lahko bila rešitev prenova postopka vpisa v register Parlamenta, pristojne uslužbence pa spodbuja, naj namesto na Odbor za peticije take dopise preusmerijo na oddelek za korespondenco z državljani;

| 33. | poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za večjo preglednost upravljanja peticij: znotraj z neprestanim izboljševanjem aplikacije E-peticije, ki poslancem omogoča neposreden dostop do peticij, na zunaj pa z vzpostavitvijo uporabnikom prijaznega interaktivnega portala za peticije, ki bi Parlamentu omogočal učinkovitejši dostop do državljanov, javnosti pa da bi bila jasnejša glasovalni postopek v odboru ter njegove pristojnosti; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za večjo preglednost upravljanja peticij: znotraj z neprestanim izboljševanjem aplikacije E-peticije, ki poslancem omogoča neposreden dostop do peticij, na zunaj pa z vzpostavitvijo uporabnikom prijaznega interaktivnega portala za peticije, ki bi Parlamentu omogočal učinkovitejši dostop do državljanov, javnosti pa da bi bila jasnejša glasovalni postopek v odboru ter njegove pristojnosti;

| 34. | spodbuja izdelavo portala z večstopenjsko interaktivno predlogo za peticije, kjer bi državljani lahko izvedeli, kaj lahko dosežejo z naslavljanjem peticij na Parlament ali o pooblastilih Parlamenta, portal pa bi lahko vseboval tudi povezavo do drugih oblik pravnih sredstev na evropski in nacionalni ravni; poziva, naj se odgovornosti Unije na različnih področjih opišejo, kar se da podrobno, da se odpravi nejasnost med pristojnostmi Unije in nacionalnih pristojnosti; |
| --- | --- |

34.

spodbuja izdelavo portala z večstopenjsko interaktivno predlogo za peticije, kjer bi državljani lahko izvedeli, kaj lahko dosežejo z naslavljanjem peticij na Parlament ali o pooblastilih Parlamenta, portal pa bi lahko vseboval tudi povezavo do drugih oblik pravnih sredstev na evropski in nacionalni ravni; poziva, naj se odgovornosti Unije na različnih področjih opišejo, kar se da podrobno, da se odpravi nejasnost med pristojnostmi Unije in nacionalnih pristojnosti;

| 35. | se zaveda, da takšna pobuda ni možna brez denarnih sredstev, vendar pristojne upravne službe spodbuja, naj skupaj z Odborom za peticije poiščejo najustreznejše rešitve, saj bo tak portal izjemno pomemben za izboljšanje stikov med Parlamentom in državljani EU, pa tudi za manjše število nedopustnih peticij; |
| --- | --- |

35.

se zaveda, da takšna pobuda ni možna brez denarnih sredstev, vendar pristojne upravne službe spodbuja, naj skupaj z Odborom za peticije poiščejo najustreznejše rešitve, saj bo tak portal izjemno pomemben za izboljšanje stikov med Parlamentom in državljani EU, pa tudi za manjše število nedopustnih peticij;

| 36. | poudarja, da je treba v vmesnem času in vse dokler vprašanje finančnih virov ne bo zadovoljivo rešeno, izboljšati obstoječo spletno stran; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba v vmesnem času in vse dokler vprašanje finančnih virov ne bo zadovoljivo rešeno, izboljšati obstoječo spletno stran;

| 37. | pozdravlja potrditev novega poslovnika Parlamenta in revizijo določb o upravljanju peticij; spodbuja delo sekretariata in predstavnikov političnih skupin pri reviziji vodnika za poslance o pravilih in notranjem postopku Odbora za peticije, saj bo tak dokument v pomoč poslancem pri njihovem delu, povečal pa bo tudi preglednost naslavljanja peticij; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja potrditev novega poslovnika Parlamenta in revizijo določb o upravljanju peticij; spodbuja delo sekretariata in predstavnikov političnih skupin pri reviziji vodnika za poslance o pravilih in notranjem postopku Odbora za peticije, saj bo tak dokument v pomoč poslancem pri njihovem delu, povečal pa bo tudi preglednost naslavljanja peticij;

| 38. | ponavlja poziv pristojnim upravnim službam, naj sprejmejo potrebne ukrepe za vzpostavitev elektronskega registra, ki bo državljanom omogočal, da v skladu s členom 202 poslovnika izrazijo ali umaknejo svojo podporo peticiji; |
| --- | --- |

38.

ponavlja poziv pristojnim upravnim službam, naj sprejmejo potrebne ukrepe za vzpostavitev elektronskega registra, ki bo državljanom omogočal, da v skladu s členom 202 poslovnika izrazijo ali umaknejo svojo podporo peticiji;

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam držav članic in njihovim odborom za peticije ter nacionalnim varuhom človekovih pravic ali podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam držav članic in njihovim odborom za peticije ter nacionalnim varuhom človekovih pravic ali podobnim pristojnim organom.

---

(1)  KOM(2009)0622, 11.11.2009.

(2)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 s pozivom Komisiji za predložitev predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju državljanske pobude (Sprejeta besedila, 7.5.2009, P6_TA(2009)0389).

(3)  Akcijski načrt za integriran pristop k zagotavljanju podpornih storitev za notranji trg državljanom in podjetjem – delovni dokument služb Komisije SEC(2008)1882.

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta s 16. decembra 2008 o zavajajočih podjetjih za imeniške storitve (UL C 45 E, 23.2.2010, str. 17).

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/29

---

Torek, 6. julij 2010Spodbujanje dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom

P7_TA(2010)0262

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (2009/2221(INI))

2011/C 351 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju dokumenta o oceni lizbonske strategije (SEC(2010)0114),

ob upoštevanju sporočila Komisije Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta – napovedovanje in usklajevanje potreb trga dela ter znanja in spretnosti (KOM(2008)0868),

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije – Priloga k sporočilu Komisije o novih znanjih in spretnostih za nova delovna mesta (SEC(2008)3058),

ob upoštevanju sporočila Komisije Skupna zaveza za zaposlovanje (KOM(2009)0257),

ob upoštevanju predloga za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426),

ob upoštevanju sklepov Sveta o sporočilu Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta – Napovedovanje in usklajevanje potreb trga dela ter znanja in spretnosti, sprejetih v Bruslju 9. marca 2009,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije Spodbujanje polne udeležbe mladih v izobraževanju, zaposlovanju in družbi (KOM(2007)0498) s priloženim delovnim dokumentom služb Komisije o zaposlovanju mladih v EU (SEC(2007)1093),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o napredku v EU na področjih enakih možnosti in nediskriminacije (prenos direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES) (2),

ob upoštevanju sporočila Komisije Strategija EU za mlade: vlaganje v mlade in krepitev njihove vloge in položaja – Prenovljena odprta metoda koordinacije za obravnavo izzivov in priložnosti za mlade (KOM(2009)0200),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 2. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (3),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o spodbujanju učne mobilnosti za mlade (KOM(2009)0329),

ob upoštevanju poročila Komisije „Poročilo o zaposlovanju v Evropi 2009“, november 2006,

ob upoštevanju neodvisnega poročila „New Skills for New Jobs: Action Now“ (Nova znanja za nova delovna mesta: ukrepajmo zdaj), pripravljenega za Komisijo, v katerem so navedeni nasveti in ključna priporočila za nadaljnji razvoj pobude v okviru prihodnje strategije EU za rast in delovna mesta 2020, februar 2010,

ob upoštevanju neodvisnega poročila „Pathways to Work: Current practices and future needs for the labour-market integration of young people, Young in Occupations and Unemployment: thinking of their better integration in the labour market“ (Poti do dela: sedanje prakse in prihodnje potrebe za vključevanje mladih na trg dela, Mladi ter poklici in brezposelnost: njihovo boljše vključevanje na trg dela), ki ga je naročila Komisija v okviru projekta YOUTH (končno poročilo YOUTH, september 2008),

ob upoštevanju raziskave Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev o mladih in delu, marec 2007,

ob upoštevanju raziskave Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja o profesionalizaciji poklicnega usmerjanja: usposobljenost in kvalificiranost strokovnih delavcev v Evropi, marec 2009,

ob upoštevanju raziskave Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja o spretnostih in znanjih za prihodnost Evrope: predvidevanje potreb po strokovni usposobljenosti, maj 2009,

ob upoštevanju četrtega poročila Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja o raziskavi o poklicnem izobraževanju in usposabljanju v Evropi: zbirno poročilo z naslovom Posodobitev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, december 2009,

ob upoštevanju publikacije OECD Employment Outlook 2008 z naslovom „Off to a Good Start? Youth Labour Market Transitions in OECD Countries“ (Do dobrega začetka? Prehodi mladih na trgu dela v državah OECD), november 2008,

ob upoštevanju Evropskega pakta za mlade s ciljem spodbujanja udeležbe mladih v izobraževanju, zaposlovanju in družbi, marec 2005,

ob upoštevanju peticije 1452/2008, ki jo je predložila Anne-Charlotte Bailly (Nemčija) v imenu gibanja Génération Précaire o pravični delovni praksi in ustreznem dostopu mladih do evropskega trga dela,

ob upoštevanju sodbe (C-555/07) Sodišča evropskih skupnosti o prepovedi diskriminacije na podlagi starosti, januar 2010,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o dialogu med univerzami in podjetji: novo partnerstvo za posodobitev univerz (4),

ob upoštevanju člena 156 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0197/2010),

| A. | ker so se zaradi gospodarske krize stopnje brezposelnosti v državah članicah EU močno povečale; ker je to gibanje nesorazmerno prizadelo mlade; ker se stopnja brezposelnosti mladih povečuje hitreje od povprečne stopnje brezposelnosti; ker je bilo decembra 2009 v EU brezposelnih več kot 5,5 milijona mladih, mlajših od 25 let, ali 21,4 % vseh mladih, kar vodi v protislovje, da mladi, ki glede na staranje prebivalstva predstavljajo temelj sistemov socialne varnosti, istočasno ostajajo na gospodarskem obrobju, |
| --- | --- |

A.

ker so se zaradi gospodarske krize stopnje brezposelnosti v državah članicah EU močno povečale; ker je to gibanje nesorazmerno prizadelo mlade; ker se stopnja brezposelnosti mladih povečuje hitreje od povprečne stopnje brezposelnosti; ker je bilo decembra 2009 v EU brezposelnih več kot 5,5 milijona mladih, mlajših od 25 let, ali 21,4 % vseh mladih, kar vodi v protislovje, da mladi, ki glede na staranje prebivalstva predstavljajo temelj sistemov socialne varnosti, istočasno ostajajo na gospodarskem obrobju,

| B. | ker imajo mladi le malo možnosti, da bi našli stalno in redno zaposlitev; ker mladi vstopajo na trg dela zlasti prek nestandardnih, zelo prožnih, ne-varnih in negotovih oblik zaposlovanja (postransko delo s krajšim delovnim časom, začasna zaposlitev ali zaposlitev za določen čas itd.), pri čemer je verjetnost, da je to vendarle korak na poti k stalni zaposlitvi, majhna, |
| --- | --- |

B.

ker imajo mladi le malo možnosti, da bi našli stalno in redno zaposlitev; ker mladi vstopajo na trg dela zlasti prek nestandardnih, zelo prožnih, ne-varnih in negotovih oblik zaposlovanja (postransko delo s krajšim delovnim časom, začasna zaposlitev ali zaposlitev za določen čas itd.), pri čemer je verjetnost, da je to vendarle korak na poti k stalni zaposlitvi, majhna,

| C. | ker se zdi, da delodajalci pogosteje uporabljajo pripravništva in delovne prakse za nadomestitev rednega zaposlovanja, s čimer izkoriščajo ovire, s katerimi se mladi soočajo pri vstopu na trg dela; ker morajo države članice takšne oblike izkoriščanja mladih obravnavati in učinkovito odpraviti, |
| --- | --- |

C.

ker se zdi, da delodajalci pogosteje uporabljajo pripravništva in delovne prakse za nadomestitev rednega zaposlovanja, s čimer izkoriščajo ovire, s katerimi se mladi soočajo pri vstopu na trg dela; ker morajo države članice takšne oblike izkoriščanja mladih obravnavati in učinkovito odpraviti,

| D. | ker štirje od desetih ukrepov, ki so bili leta 2009 sprejeti na izrednem vrhu EU o zaposlovanju v Pragi, temeljijo na izobraževanju, poklicnem usposabljanju, vseživljenjskem učenju, pripravništvu, večji mobilnosti in boljšemu predvidevanju potreb na trgu dela in ustreznega znanja in spretnosti, |
| --- | --- |

D.

ker štirje od desetih ukrepov, ki so bili leta 2009 sprejeti na izrednem vrhu EU o zaposlovanju v Pragi, temeljijo na izobraževanju, poklicnem usposabljanju, vseživljenjskem učenju, pripravništvu, večji mobilnosti in boljšemu predvidevanju potreb na trgu dela in ustreznega znanja in spretnosti,

| E. | ker predstavljata brezposelnost in premajhna zaposlenost mladih velike socialne in ekonomske stroške za družbo, kar pomeni manj priložnosti za gospodarsko rast, zmanjšanje davčne osnove, kar spodkopava vlaganje v infrastrukturo in javne storitve, večje socialne izdatke, premalo izkoriščeno vlaganje v izobraževanje in usposabljanje ter tveganje za dolgoročno brezposelnost in socialno izključenost, |
| --- | --- |

E.

ker predstavljata brezposelnost in premajhna zaposlenost mladih velike socialne in ekonomske stroške za družbo, kar pomeni manj priložnosti za gospodarsko rast, zmanjšanje davčne osnove, kar spodkopava vlaganje v infrastrukturo in javne storitve, večje socialne izdatke, premalo izkoriščeno vlaganje v izobraževanje in usposabljanje ter tveganje za dolgoročno brezposelnost in socialno izključenost,

| F. | ker bodo morale mlajše generacije zmanjšati izjemno velik javni dolg, ki ga ustvarja sedanja generacija, |
| --- | --- |

F.

ker bodo morale mlajše generacije zmanjšati izjemno velik javni dolg, ki ga ustvarja sedanja generacija,

| G. | ker ekonomske in demografske projekcije poudarjajo, da bo v EU v naslednjem desetletju 80 milijonov novih zaposlitvenih možnosti, pri čemer bo za večino potrebna visokokvalificirana delovna sila; ker je stopnja zaposlenosti visokokvalificiranih oseb v EU kot celoti približno 85 %, srednjekvalificiranih oseb 70 % in nizkokvalificiranih oseb 50 %, |
| --- | --- |

G.

ker ekonomske in demografske projekcije poudarjajo, da bo v EU v naslednjem desetletju 80 milijonov novih zaposlitvenih možnosti, pri čemer bo za večino potrebna visokokvalificirana delovna sila; ker je stopnja zaposlenosti visokokvalificiranih oseb v EU kot celoti približno 85 %, srednjekvalificiranih oseb 70 % in nizkokvalificiranih oseb 50 %,

| H. | ker je gospodarska rast ključna za ustvarjanje delovnih mest, saj večja gospodarska rast pomeni več zaposlitvenih možnosti; ker več kot 50 % novih delovnih mest v Evropi ustvarijo mala in srednja podjetja, |
| --- | --- |

H.

ker je gospodarska rast ključna za ustvarjanje delovnih mest, saj večja gospodarska rast pomeni več zaposlitvenih možnosti; ker več kot 50 % novih delovnih mest v Evropi ustvarijo mala in srednja podjetja,

| I. | ker je prehod od izobraževanja k delu ter med delovnimi mesti strukturni izziv za mlade po vsej EU; ker vajeništvo zelo pozitivno vpliva na dostop mladih do zaposlitve, še zlasti če omogoča neposredno notranje usvajanje delovnih znanj in spretnosti, |
| --- | --- |

I.

ker je prehod od izobraževanja k delu ter med delovnimi mesti strukturni izziv za mlade po vsej EU; ker vajeništvo zelo pozitivno vpliva na dostop mladih do zaposlitve, še zlasti če omogoča neposredno notranje usvajanje delovnih znanj in spretnosti,

| J. | ker je treba programe izobraževanja znatno izboljšati ter spodbujati partnerstva med univerzami in podjetji, učinkovite sheme vajeništva, posojila za razvoj poklicnih poti in naložbe delodajalcev v usposabljanje, |
| --- | --- |

J.

ker je treba programe izobraževanja znatno izboljšati ter spodbujati partnerstva med univerzami in podjetji, učinkovite sheme vajeništva, posojila za razvoj poklicnih poti in naložbe delodajalcev v usposabljanje,

| K. | ker so mladi ob vstopu na trg dela in pri ukinjanju delovnih mest pogosto žrtve diskriminacije na podlagi svoje starosti; ker se mlade ženske pogosteje soočajo z brezposelnostjo in revščino oziroma so večkrat vključene v priložnostno ali neprijavljeno delo kot mladi moški; ker je po drugi strani nezaposlenost v sedanji gospodarski krizi najbolj prizadela mlade moške; ker se mladi invalidi soočajo s še večjimi ovirami pri svojem vključevanju na trg dela, |
| --- | --- |

K.

ker so mladi ob vstopu na trg dela in pri ukinjanju delovnih mest pogosto žrtve diskriminacije na podlagi svoje starosti; ker se mlade ženske pogosteje soočajo z brezposelnostjo in revščino oziroma so večkrat vključene v priložnostno ali neprijavljeno delo kot mladi moški; ker je po drugi strani nezaposlenost v sedanji gospodarski krizi najbolj prizadela mlade moške; ker se mladi invalidi soočajo s še večjimi ovirami pri svojem vključevanju na trg dela,

| L. | ker pomeni dostojno delo premik mladih od socialne odvisnosti k samozadostnosti, jim pomaga, da se izognejo revščini, in jim omogoča aktivno prispevati k družbi tako v ekonomskem kot socialnem smislu; ker zakonodaja nekaterih držav članic uvaja diskriminacijo na podlagi starosti z omejevanjem pravic mladih, ki temelji zgolj na starosti, na primer nižji prag minimalne plače za mlade v Združenem kraljestvu, omejen dostop do posebnega dodatka za socialno ogrožene delavce (Revenu de solidarité active) v Franciji in manjše ugodnosti v primeru brezposelnosti za mlade na Danskem; namen vsega tega je sicer mlade spodbujati k delu, vendar je nesprejemljivo in ima lahko nasproten učinek ter mladim onemogoča, da bi postali finančno neodvisni, zlasti v času krize, ko je stopnja brezposelnosti mladih večja, |
| --- | --- |

L.

ker pomeni dostojno delo premik mladih od socialne odvisnosti k samozadostnosti, jim pomaga, da se izognejo revščini, in jim omogoča aktivno prispevati k družbi tako v ekonomskem kot socialnem smislu; ker zakonodaja nekaterih držav članic uvaja diskriminacijo na podlagi starosti z omejevanjem pravic mladih, ki temelji zgolj na starosti, na primer nižji prag minimalne plače za mlade v Združenem kraljestvu, omejen dostop do posebnega dodatka za socialno ogrožene delavce (Revenu de solidarité active) v Franciji in manjše ugodnosti v primeru brezposelnosti za mlade na Danskem; namen vsega tega je sicer mlade spodbujati k delu, vendar je nesprejemljivo in ima lahko nasproten učinek ter mladim onemogoča, da bi postali finančno neodvisni, zlasti v času krize, ko je stopnja brezposelnosti mladih večja,

| M. | ker merila lizbonske strategije glede mladih in posodobitve poklicnega usposabljanja niso bila v celoti izpolnjena, |
| --- | --- |

M.

ker merila lizbonske strategije glede mladih in posodobitve poklicnega usposabljanja niso bila v celoti izpolnjena,

| N. | ker je prožna varnost splošna strategija za trge dela EU, ki je usmerjena k prožnim in zanesljivim pogodbam, vseživljenjskemu učenju, aktivni politiki trga dela in socialni varnosti; ker je bila ta strategija v veliko državah žal razložena le kot „prožnost“, s čimer se je izgubil vidik celostnega pristopa ter zaposlitvene in socialne varnosti, |
| --- | --- |

N.

ker je prožna varnost splošna strategija za trge dela EU, ki je usmerjena k prožnim in zanesljivim pogodbam, vseživljenjskemu učenju, aktivni politiki trga dela in socialni varnosti; ker je bila ta strategija v veliko državah žal razložena le kot „prožnost“, s čimer se je izgubil vidik celostnega pristopa ter zaposlitvene in socialne varnosti,

| O. | ker bo po letu 2020 občuten primanjkljaj kvalificirane delovne sile, pogojen z demografskimi spremembami, resno vplival na evropsko gospodarsko območje, pri čemer je ta trend mogoče preprečiti le z ustreznim izobraževanjem, poklicnim usposabljanjem in prekvalifikacijo, |
| --- | --- |

O.

ker bo po letu 2020 občuten primanjkljaj kvalificirane delovne sile, pogojen z demografskimi spremembami, resno vplival na evropsko gospodarsko območje, pri čemer je ta trend mogoče preprečiti le z ustreznim izobraževanjem, poklicnim usposabljanjem in prekvalifikacijo,

| P. | ker so mala in srednja podjetja del evropske gospodarske strukture zaradi svoje številnosti in strateške vloge v boju proti brezposelnosti, |
| --- | --- |

P.

ker so mala in srednja podjetja del evropske gospodarske strukture zaradi svoje številnosti in strateške vloge v boju proti brezposelnosti,

| 1. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pristop do mladih in zaposlovanja, ki bo temeljil na pravicah. Kakovostni vidik dostojnega dela za mlade ne sme biti ogrožen, vsa prizadevanja pa morajo upoštevati zlasti temeljne delovne standarde in druge standarde, povezane s kakovostjo dela, kot so delovni čas, minimalna plača, socialna varnost ter varnost in zdravje pri delu; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pristop do mladih in zaposlovanja, ki bo temeljil na pravicah. Kakovostni vidik dostojnega dela za mlade ne sme biti ogrožen, vsa prizadevanja pa morajo upoštevati zlasti temeljne delovne standarde in druge standarde, povezane s kakovostjo dela, kot so delovni čas, minimalna plača, socialna varnost ter varnost in zdravje pri delu;

Ustvarjanje več in boljših delovnih mest in vključitev na trg dela

| 2. | poziva Svet in Komisijo, naj opredelita strategijo za delovna mesta za EU, ki bo združevala finančne instrumente in politike zaposlovanja za preprečevanje rasti brez zaposlovanja ter vključevala določitev visokih meril za zaposlovanje mladih; odločno spodbuja, da se strategijo za delovna mesta posebno usmeri v razvoj zelenih delovnih mest in delovnih mest v socialnem gospodarstvu ter da se obenem zagotovi vključenost Parlamenta v proces odločanja; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet in Komisijo, naj opredelita strategijo za delovna mesta za EU, ki bo združevala finančne instrumente in politike zaposlovanja za preprečevanje rasti brez zaposlovanja ter vključevala določitev visokih meril za zaposlovanje mladih; odločno spodbuja, da se strategijo za delovna mesta posebno usmeri v razvoj zelenih delovnih mest in delovnih mest v socialnem gospodarstvu ter da se obenem zagotovi vključenost Parlamenta v proces odločanja;

| 3. | poudarja, da morajo države članice ustvarjati zelena delovna mesta, na primer z omogočanjem usposabljanja na področju okoljskih tehnologij; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da morajo države članice ustvarjati zelena delovna mesta, na primer z omogočanjem usposabljanja na področju okoljskih tehnologij;

| 4. | poziva države članice, naj pripravijo učinkovite spodbude, kot so subvencije za zaposlovanje ali prispevki za socialno varnost za mlade, ki bodo zagotavljale dostojne življenjske in delovne razmere, zato da bi javne in zasebne delodajalce spodbudile k zaposlovanju mladih, vlaganju v ustvarjanje kakovostnih delovnih mest za mlade in v nadaljnje usposabljanje in nadgrajevanje njihovih znanj in spretnosti med zaposlitvijo ter podpiranju podjetništva med mladimi; poudarja, da imajo majhna podjetja posebno vlogo in pomen, kar zadeva strokovno znanje in tradicionalno znanje in izkušnje; spodbuja, da se mladim zagotovi dostop do nedavno vzpostavljenega Evropskega mikrofinančnega instrumenta; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj pripravijo učinkovite spodbude, kot so subvencije za zaposlovanje ali prispevki za socialno varnost za mlade, ki bodo zagotavljale dostojne življenjske in delovne razmere, zato da bi javne in zasebne delodajalce spodbudile k zaposlovanju mladih, vlaganju v ustvarjanje kakovostnih delovnih mest za mlade in v nadaljnje usposabljanje in nadgrajevanje njihovih znanj in spretnosti med zaposlitvijo ter podpiranju podjetništva med mladimi; poudarja, da imajo majhna podjetja posebno vlogo in pomen, kar zadeva strokovno znanje in tradicionalno znanje in izkušnje; spodbuja, da se mladim zagotovi dostop do nedavno vzpostavljenega Evropskega mikrofinančnega instrumenta;

| 5. | poudarja pomen izobraževanja o podjetništvu, ki je sestavni del procesa pridobivanja znanja in spretnosti, ki so potrebne za nove vrste zaposlitve; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen izobraževanja o podjetništvu, ki je sestavni del procesa pridobivanja znanja in spretnosti, ki so potrebne za nove vrste zaposlitve;

| 6. | poziva države članice, naj izvajajo politiko usposabljanja mladih z visoko zastavljenimi cilji; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj izvajajo politiko usposabljanja mladih z visoko zastavljenimi cilji;

| 7. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju koristnih nacionalnih partnerstev med šolami, univerzami, podjetji in socialnimi partnerji, spodbuja ter podpira pilotne projekte v novih strateških razvojnih sektorjih, ki zagotavljajo ustrezno znanstveno, tehnološko in v zaposlovanje usmerjeno usposabljanje za mlade in zlasti ženske, da bi spodbujala inovacije in konkurenčnost v podjetjih, in sicer s pomočjo štipendij, pripravništva na ravni visokošolskega izobraževanja in ne nestandardnih pogodb o zaposlitvi; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju koristnih nacionalnih partnerstev med šolami, univerzami, podjetji in socialnimi partnerji, spodbuja ter podpira pilotne projekte v novih strateških razvojnih sektorjih, ki zagotavljajo ustrezno znanstveno, tehnološko in v zaposlovanje usmerjeno usposabljanje za mlade in zlasti ženske, da bi spodbujala inovacije in konkurenčnost v podjetjih, in sicer s pomočjo štipendij, pripravništva na ravni visokošolskega izobraževanja in ne nestandardnih pogodb o zaposlitvi;

| 8. | poziva univerze, naj se zgodaj povežejo z delodajalci in študentom zagotovijo priložnost za pridobitev znanj in spretnosti, ki so potrebni na trgu dela; |
| --- | --- |

8.

poziva univerze, naj se zgodaj povežejo z delodajalci in študentom zagotovijo priložnost za pridobitev znanj in spretnosti, ki so potrebni na trgu dela;

| 9. | poziva države članice, naj uvedejo obsežne ukrepe za spodbujanje gospodarstva, kot sta znižanje davkov ter zmanjšanje upravne obremenitve malih in srednjih podjetij, da se doseže rast in ustvarijo nova delovna mesta, zlasti za mlade; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj uvedejo obsežne ukrepe za spodbujanje gospodarstva, kot sta znižanje davkov ter zmanjšanje upravne obremenitve malih in srednjih podjetij, da se doseže rast in ustvarijo nova delovna mesta, zlasti za mlade;

| 10. | upa, da se bodo mikroposojila med mladimi uspešno uveljavila; meni, da je treba ustanoviteljem novih podjetij zagotoviti dosledno in strokovno svetovanje; |
| --- | --- |

10.

upa, da se bodo mikroposojila med mladimi uspešno uveljavila; meni, da je treba ustanoviteljem novih podjetij zagotoviti dosledno in strokovno svetovanje;

| 11. | poziva države članice, naj oblikujejo vključujoče in usmerjene politike trga dela, ki bodo zagotavljale spoštljivo vključitev in pomembne dejavnosti mladih, npr. z vzpostavitvijo navdihujočih omrežij, ureditvijo pripravništva, ki zajema finančno pomoč, tako da se lahko vajenec preseli in biva v bližini kraja opravljanja vajeništva, ter ustanovitvijo mednarodnih poklicnih centrov in mladinskih centrov za individualno usmerjanje, ki zajemajo predvsem vprašanja, kot so kolektivno organiziranje in poznavanje pravnih vidikov glede njihovega vajeništva; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj oblikujejo vključujoče in usmerjene politike trga dela, ki bodo zagotavljale spoštljivo vključitev in pomembne dejavnosti mladih, npr. z vzpostavitvijo navdihujočih omrežij, ureditvijo pripravništva, ki zajema finančno pomoč, tako da se lahko vajenec preseli in biva v bližini kraja opravljanja vajeništva, ter ustanovitvijo mednarodnih poklicnih centrov in mladinskih centrov za individualno usmerjanje, ki zajemajo predvsem vprašanja, kot so kolektivno organiziranje in poznavanje pravnih vidikov glede njihovega vajeništva;

| 12. | priznava, da se mladi srečujejo s težavami pri dostopu do financiranja, s katerim bi ustanovili in razvili svoja lastna podjetja; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe, ki bodo mladim olajšali dostop do financiranja ter v sodelovanju s poslovno skupnostjo oblikuje programe mentorstva za mlade na področju ustanavljanja in razvoja podjetij; |
| --- | --- |

12.

priznava, da se mladi srečujejo s težavami pri dostopu do financiranja, s katerim bi ustanovili in razvili svoja lastna podjetja; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe, ki bodo mladim olajšali dostop do financiranja ter v sodelovanju s poslovno skupnostjo oblikuje programe mentorstva za mlade na področju ustanavljanja in razvoja podjetij;

| 13. | poziva države članice, naj spodbujajo znanja in spretnosti oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, ter jih z inovativnimi projekti pripravijo na vstop na trg dela; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj spodbujajo znanja in spretnosti oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, ter jih z inovativnimi projekti pripravijo na vstop na trg dela;

| 14. | poziva države članice, naj v svoje načrte za preoblikovanje shem usposabljanja vključijo sodelovanje med šolami in delodajalci v zgodnji fazi; meni, da morajo biti v načrtovanje izobraževanja in usposabljanja vključeni lokalni in regionalni organi, saj imajo mrežne stike z delodajalci in vedo, kaj delodajalci potrebujejo; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj v svoje načrte za preoblikovanje shem usposabljanja vključijo sodelovanje med šolami in delodajalci v zgodnji fazi; meni, da morajo biti v načrtovanje izobraževanja in usposabljanja vključeni lokalni in regionalni organi, saj imajo mrežne stike z delodajalci in vedo, kaj delodajalci potrebujejo;

| 15. | poziva Komisijo, naj poveča finančno zmogljivost Evropskega socialnega sklada ter zagotovi boljšo porabo njegovih sredstev, nameni najmanj 10 % teh sredstev za projekte, ki so namenjeni mladim, in olajša dostop do sredstev; odločno poziva Komisijo in države članice, naj ne ogrozijo izvajanje majhnih in inovativnih projektov s pretiranim nadzorovanjem ter naj z vidika zaposlitvenih možnosti za mlade ocenijo učinkovitost in dodano vrednost programov, kot je Mladi v akciji; poziva države članice, naj izboljšajo svojo usmerjenost k mladim; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj poveča finančno zmogljivost Evropskega socialnega sklada ter zagotovi boljšo porabo njegovih sredstev, nameni najmanj 10 % teh sredstev za projekte, ki so namenjeni mladim, in olajša dostop do sredstev; odločno poziva Komisijo in države članice, naj ne ogrozijo izvajanje majhnih in inovativnih projektov s pretiranim nadzorovanjem ter naj z vidika zaposlitvenih možnosti za mlade ocenijo učinkovitost in dodano vrednost programov, kot je Mladi v akciji; poziva države članice, naj izboljšajo svojo usmerjenost k mladim;

| 16. | poziva države članice, naj prednostno obravnavajo sodelovanje ponudnikov poslovnega izobraževanja kot pravo orodje za boj proti strukturni brezposelnosti; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj prednostno obravnavajo sodelovanje ponudnikov poslovnega izobraževanja kot pravo orodje za boj proti strukturni brezposelnosti;

Izobraževanje ter prehod od izobraževanja k zaposlenosti

| 17. | poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja, da bi do leta 2012 izpolnile cilje iz strategije EU 2020, tj. največ 10 % oseb, ki zgodaj opustijo šolanje; poziva države članice, naj izkoristijo širok obseg ukrepov za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in nepismenosti, na primer z znižanjem števila učencev v razredu, zagotavljanjem pomoči učencem, ki si ne morejo privoščiti dokončanja obveznega izobraževanja, večjim poudarkom na praktičnih vidikih v učnem načrtu, uvedbo mentorjev v vseh šolah in vzpostavitvijo takojšnjega spremljanja oseb, ki zgodaj opustijo šolanje; izpostavlja Finsko, ki je uspešno zmanjšala število oseb, ki zgodaj opustijo šolanje prek skupnega preučevanja možnosti iskanja nove usmeritve; poziva Komisijo, naj usklajuje projekt o najboljših praksah; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja, da bi do leta 2012 izpolnile cilje iz strategije EU 2020, tj. največ 10 % oseb, ki zgodaj opustijo šolanje; poziva države članice, naj izkoristijo širok obseg ukrepov za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in nepismenosti, na primer z znižanjem števila učencev v razredu, zagotavljanjem pomoči učencem, ki si ne morejo privoščiti dokončanja obveznega izobraževanja, večjim poudarkom na praktičnih vidikih v učnem načrtu, uvedbo mentorjev v vseh šolah in vzpostavitvijo takojšnjega spremljanja oseb, ki zgodaj opustijo šolanje; izpostavlja Finsko, ki je uspešno zmanjšala število oseb, ki zgodaj opustijo šolanje prek skupnega preučevanja možnosti iskanja nove usmeritve; poziva Komisijo, naj usklajuje projekt o najboljših praksah;

| 18. | poziva države članice, naj izboljšajo povezave med izobraževalnim sistemom in področjem dela ter pripravijo sredstva za napovedovanje povpraševanja po znanju in spretnostih ter sposobnostih; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj izboljšajo povezave med izobraževalnim sistemom in področjem dela ter pripravijo sredstva za napovedovanje povpraševanja po znanju in spretnostih ter sposobnostih;

| 19. | poziva k prizadevanju za zagotovitev, da bodo vsi otroci deležni spodbude, ki jo potrebujejo vse od začetka, ter zlasti k zaščiti ciljno usmerjenega spodbujanja otrok s težavami zaradi jezika ali drugih ovir, tako da se jim zagotovijo najvišja možna izobrazba in poklicne možnosti; |
| --- | --- |

19.

poziva k prizadevanju za zagotovitev, da bodo vsi otroci deležni spodbude, ki jo potrebujejo vse od začetka, ter zlasti k zaščiti ciljno usmerjenega spodbujanja otrok s težavami zaradi jezika ali drugih ovir, tako da se jim zagotovijo najvišja možna izobrazba in poklicne možnosti;

| 20. | poziva k več in boljšemu vajeništvu; navaja pozitivne izkušnje z dualnim sistemom v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja v državah, kot so Nemčija, Avstrija in Danska, kjer se sistem obravnava kot pomemben del prehoda mladih od izobraževanja k zaposlenosti; poziva države članice, naj podprejo sheme vajeništva in spodbujajo podjetja k zagotavljanju priložnosti za usposabljanje za mlade tudi med krizo; poudarja pomembnost ustreznega usposabljanja za zagotovitev visokokvalificirane delovne sile, ki jo bodo podjetja potrebovala v prihodnosti; poudarja, da se z vajeništvom ne sme nadomestiti rednih delovnih mest; |
| --- | --- |

20.

poziva k več in boljšemu vajeništvu; navaja pozitivne izkušnje z dualnim sistemom v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja v državah, kot so Nemčija, Avstrija in Danska, kjer se sistem obravnava kot pomemben del prehoda mladih od izobraževanja k zaposlenosti; poziva države članice, naj podprejo sheme vajeništva in spodbujajo podjetja k zagotavljanju priložnosti za usposabljanje za mlade tudi med krizo; poudarja pomembnost ustreznega usposabljanja za zagotovitev visokokvalificirane delovne sile, ki jo bodo podjetja potrebovala v prihodnosti; poudarja, da se z vajeništvom ne sme nadomestiti rednih delovnih mest;

| 21. | poziva k boljšim in varnejšim delovnim praksam; poziva Komisijo in Svet, naj ob upoštevanju zaveze iz sporočila KOM(2007)0498 za „pobudo za oblikovanje evropske listine kakovosti za pripravništva“, pripravita evropsko listino kakovosti za pripravništva z minimalnimi standardi za zagotovitev njihove izobraževalne vrednosti in preprečitev izkoriščanja, pri čemer naj upoštevata, da je delovna praksa del izobraževalnega cikla in da ne sme nadomestiti delovnih mest; ti minimalni standardi morajo vsebovati opis delovnih mest ali potrebnih kvalifikacij, omejeno trajanje delovne prakse, minimalno nadomestilo na osnovi stroškov življenjskega standarda v kraju opravljanja delovne prakse, ki so v skladu z nacionalnimi tradicijami, zavarovanje na področju opravljanja dela, ugodnosti socialnega varstva v skladu z lokalnimi standardi ter jasno povezavo z ustreznim izobraževalnim programom; |
| --- | --- |

21.

poziva k boljšim in varnejšim delovnim praksam; poziva Komisijo in Svet, naj ob upoštevanju zaveze iz sporočila KOM(2007)0498 za „pobudo za oblikovanje evropske listine kakovosti za pripravništva“, pripravita evropsko listino kakovosti za pripravništva z minimalnimi standardi za zagotovitev njihove izobraževalne vrednosti in preprečitev izkoriščanja, pri čemer naj upoštevata, da je delovna praksa del izobraževalnega cikla in da ne sme nadomestiti delovnih mest; ti minimalni standardi morajo vsebovati opis delovnih mest ali potrebnih kvalifikacij, omejeno trajanje delovne prakse, minimalno nadomestilo na osnovi stroškov življenjskega standarda v kraju opravljanja delovne prakse, ki so v skladu z nacionalnimi tradicijami, zavarovanje na področju opravljanja dela, ugodnosti socialnega varstva v skladu z lokalnimi standardi ter jasno povezavo z ustreznim izobraževalnim programom;

| 22. | poziva Komisijo, naj zagotovi statistične podatke o delovnih praksah v posamezni državi članici, ki vključujejo:






  — | število delovnih praks, |
| --- | --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj zagotovi statistične podatke o delovnih praksah v posamezni državi članici, ki vključujejo:

—

število delovnih praks,

| — | trajanje delovne prakse, |
| --- | --- |

—

trajanje delovne prakse,

| — | socialne ugodnosti za praktikante, |
| --- | --- |

—

socialne ugodnosti za praktikante,

| — | nadomestila, izplačana praktikantom, in |
| --- | --- |

—

nadomestila, izplačana praktikantom, in

| — | starostne skupine praktikantov |
| --- | --- |

—

starostne skupine praktikantov

ter pripravi primerjalno študijo različnih shem delovne prakse, ki obstajajo v državah članicah EU;

| 23. | poziva, naj vsaka država članica spremlja skladnost; |
| --- | --- |

23.

poziva, naj vsaka država članica spremlja skladnost;

| 24. | poziva države članice, naj vzpostavijo evropski sistem za potrjevanje in priznavanje znanj in spretnosti, pridobljenih med vajeništvom in pripravništvom, ki bo prispeval k večji mobilnosti mladih; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj vzpostavijo evropski sistem za potrjevanje in priznavanje znanj in spretnosti, pridobljenih med vajeništvom in pripravništvom, ki bo prispeval k večji mobilnosti mladih;

| 25. | poziva k zaščiti mladih pred tistimi delodajalci v javnem in zasebnem sektorju, ki lahko prek shem na področju pridobivanja delovnih izkušenj, vajeništva in pripravništva poceni ali brezplačno izpolnijo svoje ključne in temeljne potrebe, pri čemer izkoriščajo pripravljenost mladih na učenje brez obetov, da bi v prihodnosti dobili stalno delovno mesto v njihovem kolektivu; |
| --- | --- |

25.

poziva k zaščiti mladih pred tistimi delodajalci v javnem in zasebnem sektorju, ki lahko prek shem na področju pridobivanja delovnih izkušenj, vajeništva in pripravništva poceni ali brezplačno izpolnijo svoje ključne in temeljne potrebe, pri čemer izkoriščajo pripravljenost mladih na učenje brez obetov, da bi v prihodnosti dobili stalno delovno mesto v njihovem kolektivu;

| 26. | poudarja, da je treba spodbujati mobilnost mladih na področju dela in usposabljanja v državah članicah ter izboljšati priznavanje in preglednost kvalifikacij, znanj in spretnosti ter diplom v EU; poziva k podvojitvi prizadevanj za razvoj evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje ter evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter k okrepitvi programa Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba spodbujati mobilnost mladih na področju dela in usposabljanja v državah članicah ter izboljšati priznavanje in preglednost kvalifikacij, znanj in spretnosti ter diplom v EU; poziva k podvojitvi prizadevanj za razvoj evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje ter evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter k okrepitvi programa Leonardo da Vinci;

| 27. | poziva države članice, naj pospešijo usklajevanje nacionalnih okvirov kvalifikacij z evropskim okvirom kvalifikacij, s čimer bi dodatno povečali mobilnost mladih na področju izobraževanja in dela; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj pospešijo usklajevanje nacionalnih okvirov kvalifikacij z evropskim okvirom kvalifikacij, s čimer bi dodatno povečali mobilnost mladih na področju izobraževanja in dela;

| 28. | poudarja vlogo ponudnikov izobraževanj v zasebnem sektorju, saj je zasebni sektor običajno bolj inovativen pri oblikovanju programov in bolj prilagodljiv pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

28.

poudarja vlogo ponudnikov izobraževanj v zasebnem sektorju, saj je zasebni sektor običajno bolj inovativen pri oblikovanju programov in bolj prilagodljiv pri njihovem izvajanju;

| 29. | poziva države članice, naj mladim v shemah na področju pripravništva, pridobivanja delovnih izkušenj ali vajeništva v celoti zagotovijo pravice iz naslova zaposlitve in socialne varnosti ter po potrebi subvencionirajo del njihovih prispevkov; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj mladim v shemah na področju pripravništva, pridobivanja delovnih izkušenj ali vajeništva v celoti zagotovijo pravice iz naslova zaposlitve in socialne varnosti ter po potrebi subvencionirajo del njihovih prispevkov;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj sheme na področju vajeništva, pripravništva in pridobivanja delovnih izkušenj vključijo v sisteme socialne varnosti; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj sheme na področju vajeništva, pripravništva in pridobivanja delovnih izkušenj vključijo v sisteme socialne varnosti;

| 31. | poziva države članice, naj okrepijo svoje sisteme za šolsko svetovanje na osnovnošolski in srednješolski ravni, da bi mladim in njihovim družinam pomagale izbrati poti izobraževanja in usposabljanja, ki resnično ustrezajo dejanskim sposobnostim, zmogljivostim in željam, s čimer bi zmanjšali tveganje za opustitev šolanja in neuspešno šolanje; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj okrepijo svoje sisteme za šolsko svetovanje na osnovnošolski in srednješolski ravni, da bi mladim in njihovim družinam pomagale izbrati poti izobraževanja in usposabljanja, ki resnično ustrezajo dejanskim sposobnostim, zmogljivostim in željam, s čimer bi zmanjšali tveganje za opustitev šolanja in neuspešno šolanje;

| 32. | ugotavlja, da med krizo mladi iščejo izobraževanje in bi jih bilo treba pri tem spodbujati; poziva vse države članice, naj vsem zagotovijo enak dostop do izobraževanja, tako da zagotovijo pravico do brezplačnega izobraževanja od vrtca do univerze in finančno podporo za mlade študente; države članice poziva, naj nadalje vlagajo v izobraževanje in usposabljanje, kljub morebitnim davčnim in socialnim oviram, čim bolj pospešeno izvajajo evropsko ogrodje kvalifikacij in po potrebi opredelijo nacionalni okvir znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da med krizo mladi iščejo izobraževanje in bi jih bilo treba pri tem spodbujati; poziva vse države članice, naj vsem zagotovijo enak dostop do izobraževanja, tako da zagotovijo pravico do brezplačnega izobraževanja od vrtca do univerze in finančno podporo za mlade študente; države članice poziva, naj nadalje vlagajo v izobraževanje in usposabljanje, kljub morebitnim davčnim in socialnim oviram, čim bolj pospešeno izvajajo evropsko ogrodje kvalifikacij in po potrebi opredelijo nacionalni okvir znanj in spretnosti;

| 33. | ponovno poudarja, da je cilj köbenhavnskega procesa spodbuditi posameznike, da izkoristijo širok nabor razpoložljivih možnosti za poklicno usposabljanje (na primer v šoli, v visokošolskih ustanovah, na delovnem mestu ali na zasebnih tečajih); |
| --- | --- |

33.

ponovno poudarja, da je cilj köbenhavnskega procesa spodbuditi posameznike, da izkoristijo širok nabor razpoložljivih možnosti za poklicno usposabljanje (na primer v šoli, v visokošolskih ustanovah, na delovnem mestu ali na zasebnih tečajih);

| 34. | poziva Komisijo, naj razširi programe EU, ki podpirajo izobraževanje ter nadgrajevanje znanj in veščin, kot so vseživljenjsko učenje, Evropski socialni sklad, aktivnosti Marie Curie in Erasmus Mundus ter Pobuda za znanstveno izobraževanje; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj razširi programe EU, ki podpirajo izobraževanje ter nadgrajevanje znanj in veščin, kot so vseživljenjsko učenje, Evropski socialni sklad, aktivnosti Marie Curie in Erasmus Mundus ter Pobuda za znanstveno izobraževanje;

| 35. | poziva države članice, naj oblikujejo nacionalne projektne skupine na področju mladih, da bi zagotovile boljšo usklajenost izobraževalnega sistema in trga dela ter spodbujale večjo in skupno odgovornost za naložbe v znanja in spretnosti med vlado, delodajalci in posamezniki; poziva države članice, naj zagotovijo posvetovalne organe na vseh šolah, ki bodo pomagali olajšati prehod od izobraževanja k trgu dela ter spodbujali sodelovanje med javnimi in zasebnimi subjekti; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj oblikujejo nacionalne projektne skupine na področju mladih, da bi zagotovile boljšo usklajenost izobraževalnega sistema in trga dela ter spodbujale večjo in skupno odgovornost za naložbe v znanja in spretnosti med vlado, delodajalci in posamezniki; poziva države članice, naj zagotovijo posvetovalne organe na vseh šolah, ki bodo pomagali olajšati prehod od izobraževanja k trgu dela ter spodbujali sodelovanje med javnimi in zasebnimi subjekti;

| 36. | meni, da je izjemno pomembno prilagoditi sistem izobraževanja in usposabljanja hitro spreminjajočemu se trgu dela in povpraševanju po novih poklicih; |
| --- | --- |

36.

meni, da je izjemno pomembno prilagoditi sistem izobraževanja in usposabljanja hitro spreminjajočemu se trgu dela in povpraševanju po novih poklicih;

| 37. | meni, da je učenje jezikov bistveno za omogočanje mladim dostopa do trga dela ter za spodbujanje njihove mobilnosti in enakih možnosti; |
| --- | --- |

37.

meni, da je učenje jezikov bistveno za omogočanje mladim dostopa do trga dela ter za spodbujanje njihove mobilnosti in enakih možnosti;

Prilagajanje potrebam posameznikov in trgu dela

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj mladim zagotovijo informacije o povpraševanju na trgu dela, pod pogojem, da se vzpostavijo ustrezni mehanizmi za ocenjevanje, s katerimi bi se spremljali trendi v poklicih; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo politike in strategije na podlagi življenjskega cikla, v katere bosta izobraževanje in zaposlovanje bolje vključena, v katerih bo ključen varen prehod in v katere bo zajeto stalno nadgrajevanje znanj in spretnosti delovne sile, ki jo bo opremilo s ključnimi kompetencami, ki jih terja trg dela; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj mladim zagotovijo informacije o povpraševanju na trgu dela, pod pogojem, da se vzpostavijo ustrezni mehanizmi za ocenjevanje, s katerimi bi se spremljali trendi v poklicih; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo politike in strategije na podlagi življenjskega cikla, v katere bosta izobraževanje in zaposlovanje bolje vključena, v katerih bo ključen varen prehod in v katere bo zajeto stalno nadgrajevanje znanj in spretnosti delovne sile, ki jo bo opremilo s ključnimi kompetencami, ki jih terja trg dela;

| 39. | poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanje za priznavanje poklicnih kvalifikacij, vključno z neformalnim učenjem in delovnimi izkušnjami, da bi podpirala mobilnost mladih; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanje za priznavanje poklicnih kvalifikacij, vključno z neformalnim učenjem in delovnimi izkušnjami, da bi podpirala mobilnost mladih;

| 40. | poziva države članice, da spodbujajo priznavanje izobraževalnih dosežkov, pridobljenih v sklopu neformalnega in priložnostnega učenja, da bi lahko mladi dodatno izkazovali svojo izobrazbo in usposobljenost, kot je potrebno pri iskanju zaposlitve na trgu dela; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, da spodbujajo priznavanje izobraževalnih dosežkov, pridobljenih v sklopu neformalnega in priložnostnega učenja, da bi lahko mladi dodatno izkazovali svojo izobrazbo in usposobljenost, kot je potrebno pri iskanju zaposlitve na trgu dela;

| 41. | poziva k večji podpori in ugledu poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

41.

poziva k večji podpori in ugledu poklicnega usposabljanja;

| 42. | poziva Komisijo, naj skupaj s socialnimi partnerji revidira strategijo prožne varnosti in uvrsti varnost med prehodnim obdobjem na vrh programa, medtem ko ustvarja mobilnost in enostavnejši dostop za mlade; poudarja, da prožna varnost brez socialne varnosti ni trajnosten način boja proti težavam mladih na trgu dela, temveč je nasprotno način izigravanja delovnih in socialnovarstvenih pravic mladih ljudi; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj skupaj s socialnimi partnerji revidira strategijo prožne varnosti in uvrsti varnost med prehodnim obdobjem na vrh programa, medtem ko ustvarja mobilnost in enostavnejši dostop za mlade; poudarja, da prožna varnost brez socialne varnosti ni trajnosten način boja proti težavam mladih na trgu dela, temveč je nasprotno način izigravanja delovnih in socialnovarstvenih pravic mladih ljudi;

| 43. | poziva države članice, naj v nacionalne načrte strategij za zaposlovanje mladih vključijo vse štiri elemente prožne varnosti, in sicer:






  a. | prožne in zanesljive pogodbene ureditve, |
| --- | --- | --- |

43.

poziva države članice, naj v nacionalne načrte strategij za zaposlovanje mladih vključijo vse štiri elemente prožne varnosti, in sicer:

a.

prožne in zanesljive pogodbene ureditve,

| b. | celovite programe vseživljenjskega usposabljanja, pripravništva ali učenja za zagotovitev stalnega razvoja znanj in spretnosti, |
| --- | --- |

b.

celovite programe vseživljenjskega usposabljanja, pripravništva ali učenja za zagotovitev stalnega razvoja znanj in spretnosti,

| c. | učinkovite aktivne politike trga dela in delovne podpore (workfare), ki bodo usmerjene k znanjem in spretnostim, kakovostni zaposlitvi ter vključenosti, |
| --- | --- |

c.

učinkovite aktivne politike trga dela in delovne podpore (workfare), ki bodo usmerjene k znanjem in spretnostim, kakovostni zaposlitvi ter vključenosti,

| d. | učinkovite mehanizme mobilnosti delovne sile, |
| --- | --- |

d.

učinkovite mehanizme mobilnosti delovne sile,

| e. | sisteme socialne varnosti, ki bodo mladim omogočali varen prehod med različnimi zaposlitvami, med brezposelnostjo in zaposlenostjo ali med usposabljanjem in zaposlitvijo ter jih ne bodo silili v prožnost, |
| --- | --- |

e.

sisteme socialne varnosti, ki bodo mladim omogočali varen prehod med različnimi zaposlitvami, med brezposelnostjo in zaposlenostjo ali med usposabljanjem in zaposlitvijo ter jih ne bodo silili v prožnost,

| f. | učinkovite mehanizme spremljanja za zagotavljanje pravic delavcev; |
| --- | --- |

f.

učinkovite mehanizme spremljanja za zagotavljanje pravic delavcev;

| 44. | poziva države članice in socialne partnerje, naj zagotovijo kakovostno delo, da se mladi ne bi ujeli v „past negotovosti“, ter naj na podlagi obstoječih nacionalnih zakonov in v sodelovanju s Komisijo pripravijo in izvajajo boljše standarde za zaščito posameznikov, ki delajo na negotovih ali nizkokakovostnih delovnih mestih; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice in socialne partnerje, naj zagotovijo kakovostno delo, da se mladi ne bi ujeli v „past negotovosti“, ter naj na podlagi obstoječih nacionalnih zakonov in v sodelovanju s Komisijo pripravijo in izvajajo boljše standarde za zaščito posameznikov, ki delajo na negotovih ali nizkokakovostnih delovnih mestih;

| 45. | poziva Komisijo, naj oceni dolgoročne posledice brezposelnosti mladih in pravičnost med generacijami; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj oceni dolgoročne posledice brezposelnosti mladih in pravičnost med generacijami;

| 46. | poudarja potrebo po trdnem in strukturiranem socialnem dialogu na vseh delovnih mestih, da bi mlade delavce zaščitili pred izkoriščanjem in pogosto negotovimi začasnimi zaposlitvami; poudarja, da morajo socialni partnerji obravnavati mlade delavce in njihove posebne potrebe; |
| --- | --- |

46.

poudarja potrebo po trdnem in strukturiranem socialnem dialogu na vseh delovnih mestih, da bi mlade delavce zaščitili pred izkoriščanjem in pogosto negotovimi začasnimi zaposlitvami; poudarja, da morajo socialni partnerji obravnavati mlade delavce in njihove posebne potrebe;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za zagotovitev pravilnega prenosa direktive o enakopravnosti pri zaposlovanju, ki prepoveduje diskriminacijo pri zaposlovanju na podlagi starosti, in njeno učinkovito izvajanje; meni, da si je treba bistveno bolj prizadevati za zagotovitev, da se zaposleni in delodajalci zavedajo svojih pravic in obveznosti v okviru te zakonodaje; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za zagotovitev pravilnega prenosa direktive o enakopravnosti pri zaposlovanju, ki prepoveduje diskriminacijo pri zaposlovanju na podlagi starosti, in njeno učinkovito izvajanje; meni, da si je treba bistveno bolj prizadevati za zagotovitev, da se zaposleni in delodajalci zavedajo svojih pravic in obveznosti v okviru te zakonodaje;

| 48. | poziva države članice in socialne partnerje, naj izvajajo strategije za obveščanje in izobraževanje mladih o njihovih pravicah na delovnem mestu in različnih nadomestnih poteh za njihovo vključitev na trg dela; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice in socialne partnerje, naj izvajajo strategije za obveščanje in izobraževanje mladih o njihovih pravicah na delovnem mestu in različnih nadomestnih poteh za njihovo vključitev na trg dela;

| 49. | poziva Komisijo in države članice, da spodbujajo zbliževanje področje dela in izobraževanja, da bo mogoče oblikovati poti usposabljanja, kot je dualno usposabljanje, ki združujejo teoretične vidike s praktičnimi izkušnjami, da se mladim zagotovijo potrebno znanje in spretnosti ter posebno strokovno znanje; Komisijo in države članice poziva tudi k vlaganju v podporo kampanji za ozaveščanje o poklicnem usposabljanju ter tehničnih in podjetniških študijih, da se te poklicne poti ne bodo več štele za izključujočo izbiro, ampak za priložnost za zapolnitev primanjkljaja na trgu glede tehničnih strokovnjakov, tj. povpraševanja, ki se opazno povečuje, ter za ponovno oživitev evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo in države članice, da spodbujajo zbliževanje področje dela in izobraževanja, da bo mogoče oblikovati poti usposabljanja, kot je dualno usposabljanje, ki združujejo teoretične vidike s praktičnimi izkušnjami, da se mladim zagotovijo potrebno znanje in spretnosti ter posebno strokovno znanje; Komisijo in države članice poziva tudi k vlaganju v podporo kampanji za ozaveščanje o poklicnem usposabljanju ter tehničnih in podjetniških študijih, da se te poklicne poti ne bodo več štele za izključujočo izbiro, ampak za priložnost za zapolnitev primanjkljaja na trgu glede tehničnih strokovnjakov, tj. povpraševanja, ki se opazno povečuje, ter za ponovno oživitev evropskega gospodarstva;

| 50. | poziva države članice in socialne partnerje, naj se zavežejo k intenzivnejšemu načrtovanju in izvajanju programov za izboljšanje dostopa mladih do trga dela s politiko aktivnega zaposlovanja, zlasti v regijah in sektorjih z visoko stopnjo brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

50.

poziva države članice in socialne partnerje, naj se zavežejo k intenzivnejšemu načrtovanju in izvajanju programov za izboljšanje dostopa mladih do trga dela s politiko aktivnega zaposlovanja, zlasti v regijah in sektorjih z visoko stopnjo brezposelnosti mladih;

| 51. | poziva države članice, naj izravnajo vpliv brezposelnosti mladih na pokojninske pravice teh generacij ter jih z ugodnim upoštevanjem časa, ki ga namenijo izobraževanju, spodbudijo k daljšemu izobraževanju; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj izravnajo vpliv brezposelnosti mladih na pokojninske pravice teh generacij ter jih z ugodnim upoštevanjem časa, ki ga namenijo izobraževanju, spodbudijo k daljšemu izobraževanju;

| 52. | poziva socialne partnerje, naj okrepijo svoja prizadevanja za obveščanje mladih o njihovi pravici do sodelovanja v socialnem dialogu ter spodbudijo sodelovanje tega velikega deleža ekonomsko aktivnega prebivalstva v strukturah njihovih predstavniških organov; |
| --- | --- |

52.

poziva socialne partnerje, naj okrepijo svoja prizadevanja za obveščanje mladih o njihovi pravici do sodelovanja v socialnem dialogu ter spodbudijo sodelovanje tega velikega deleža ekonomsko aktivnega prebivalstva v strukturah njihovih predstavniških organov;

Pomanjkljivosti in diskriminacija

| 53. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se nacionalna zakonodaja v zvezi z mladimi in še posebej nacionalna zakonodaja, ki temelji na direktivi o enakopravnosti pri zaposlovanju (2000/78/ES), ne bo uporabljala za diskriminacijo mladih pri dostopu do socialnovarstvenih prejemkov; meni, da si je treba bistveno bolj prizadevati za zagotovitev, da se zaposleni in delodajalci zavedajo svojih pravic in obveznosti v okviru te zakonodaje; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se nacionalna zakonodaja v zvezi z mladimi in še posebej nacionalna zakonodaja, ki temelji na direktivi o enakopravnosti pri zaposlovanju (2000/78/ES), ne bo uporabljala za diskriminacijo mladih pri dostopu do socialnovarstvenih prejemkov; meni, da si je treba bistveno bolj prizadevati za zagotovitev, da se zaposleni in delodajalci zavedajo svojih pravic in obveznosti v okviru te zakonodaje;

| 54. | poziva države članice, naj pripravijo pobude, ki bodo po vsej možnosti zagotovile, da se lahko mladi priseljenci naučijo jezika svoje države gostiteljice, da bodo kvalifikacije, ki so jih pridobili v svoji matični državi, priznane in da imajo dostop do ključnih znanj in spretnosti, kar jim bo omogočilo vključevanje v družbo in sodelovanje na trgu dela; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj pripravijo pobude, ki bodo po vsej možnosti zagotovile, da se lahko mladi priseljenci naučijo jezika svoje države gostiteljice, da bodo kvalifikacije, ki so jih pridobili v svoji matični državi, priznane in da imajo dostop do ključnih znanj in spretnosti, kar jim bo omogočilo vključevanje v družbo in sodelovanje na trgu dela;

| 55. | poziva Komisijo in države članice, naj mladim staršem po sprejemljivi ceni zagotovijo ustrezne in boljše možnosti za varstvo otrok, kot so celodnevne šole, in s tem mladim staršem, zlasti materam, bolj omogočijo vključevanje na trg dela; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo in države članice, naj mladim staršem po sprejemljivi ceni zagotovijo ustrezne in boljše možnosti za varstvo otrok, kot so celodnevne šole, in s tem mladim staršem, zlasti materam, bolj omogočijo vključevanje na trg dela;

| 56. | poziva države članice, naj mladim staršem zagotovijo dovolj veliko pomoč v obliki varstva otrok ali vrtcev, da jih to ne bi odvračalo od vključevanja na trg dela; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, naj mladim staršem zagotovijo dovolj veliko pomoč v obliki varstva otrok ali vrtcev, da jih to ne bi odvračalo od vključevanja na trg dela;

| 57. | poziva države članice, naj se kratkoročno osredotočijo na mlade brezposelne moške v sektorjih, ki jih je prizadela kriza, pri tem pa naj ne pozabijo na dolgoročne težave, s katerimi se soočajo mlade ženske pri dostopu do trga dela; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj se kratkoročno osredotočijo na mlade brezposelne moške v sektorjih, ki jih je prizadela kriza, pri tem pa naj ne pozabijo na dolgoročne težave, s katerimi se soočajo mlade ženske pri dostopu do trga dela;

| 58. | poziva države članice, naj uvedejo ukrepe za zagotovitev enakopravnosti za mlade na tistih področjih trga dela, kjer niso dovolj zastopani, da bi premagali posledice pretekle diskriminacije na podlagi starosti in dosegli dejansko raznoliko delovno silo ter delovno okolje ustrezno prilagodili za mlade invalidne osebe; poudarja dobre izkušnje v zvezi s spodbujevalnimi ukrepi za boj proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj uvedejo ukrepe za zagotovitev enakopravnosti za mlade na tistih področjih trga dela, kjer niso dovolj zastopani, da bi premagali posledice pretekle diskriminacije na podlagi starosti in dosegli dejansko raznoliko delovno silo ter delovno okolje ustrezno prilagodili za mlade invalidne osebe; poudarja dobre izkušnje v zvezi s spodbujevalnimi ukrepi za boj proti diskriminaciji;

| 59. | poudarja, da je treba razviti posebne programe, namenjene invalidom, za izboljšanje njihovih možnosti dostopa do trga dela; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je treba razviti posebne programe, namenjene invalidom, za izboljšanje njihovih možnosti dostopa do trga dela;

| 60. | poudarja, da je treba spodbujati pripravništvo in mobilnost mladih, ki se izobražujejo ali usposabljajo na umetniškem področju, kot so kino, glasba, ples, gledališče ali cirkus; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je treba spodbujati pripravništvo in mobilnost mladih, ki se izobražujejo ali usposabljajo na umetniškem področju, kot so kino, glasba, ples, gledališče ali cirkus;

| 61. | meni, da bi morali prostovoljni programi na različnih področjih, vključno s socialnim, kulturnim in športnim področjem, uživati večjo podporo; |
| --- | --- |

61.

meni, da bi morali prostovoljni programi na različnih področjih, vključno s socialnim, kulturnim in športnim področjem, uživati večjo podporo;

| 62. | poziva različne industrijske panoge, naj v podjetjih in organizacijah vzpostavijo medgeneracijska partnerstva ter s tem ustvarijo aktivno izmenjavo strokovnega znanja in izkušenj ter uspešno združijo izkušnje različnih generacij; |
| --- | --- |

62.

poziva različne industrijske panoge, naj v podjetjih in organizacijah vzpostavijo medgeneracijska partnerstva ter s tem ustvarijo aktivno izmenjavo strokovnega znanja in izkušenj ter uspešno združijo izkušnje različnih generacij;

| 63. | priznava pomembnost finančne neodvisnosti mladih in poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi mladi upravičeni do dostojne ravni prihodka, s katerim si bodo lahko ustvarili finančno neodvisno življenje; |
| --- | --- |

63.

priznava pomembnost finančne neodvisnosti mladih in poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi mladi upravičeni do dostojne ravni prihodka, s katerim si bodo lahko ustvarili finančno neodvisno življenje;

| 64. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo lahko mladi, če bodo želeli, prejeli učinkovito pomoč pri izbiri svoje poklicne poti, seznanjanju s svojimi pravicami in upravljanju svojega minimalnega prihodka; |
| --- | --- |

64.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo lahko mladi, če bodo želeli, prejeli učinkovito pomoč pri izbiri svoje poklicne poti, seznanjanju s svojimi pravicami in upravljanju svojega minimalnega prihodka;

Strategije in orodja upravljanja na ravni EU

| 65. | predlaga, da Svet in Komisija pripravita evropsko jamstvo za mlade, ki bo vsakemu mlademu posamezniku v EU po največ 4 mesecih brezposelnosti zagotovilo pravico do delovnega mesta, vajeništva, dodatnega usposabljanja ali kombinacije dela in usposabljanja; |
| --- | --- |

65.

predlaga, da Svet in Komisija pripravita evropsko jamstvo za mlade, ki bo vsakemu mlademu posamezniku v EU po največ 4 mesecih brezposelnosti zagotovilo pravico do delovnega mesta, vajeništva, dodatnega usposabljanja ali kombinacije dela in usposabljanja;

| 66. | odobrava napredek pri opredelitvi strategije EU 2020, vendar obžaluje, da ni bilo javne in pregledne ocene lizbonske strategije ter zlasti Evropskega pakta za mlade, vključno z merili za mlade, ter da v procesu razvoja strategije EU 2020 ni bilo zadostnega posvetovanja s socialnimi partnerji, civilno družbo in mladinskimi organizacijami; |
| --- | --- |

66.

odobrava napredek pri opredelitvi strategije EU 2020, vendar obžaluje, da ni bilo javne in pregledne ocene lizbonske strategije ter zlasti Evropskega pakta za mlade, vključno z merili za mlade, ter da v procesu razvoja strategije EU 2020 ni bilo zadostnega posvetovanja s socialnimi partnerji, civilno družbo in mladinskimi organizacijami;

| 67. | države članice poziva k uvedbi in ocenitvi novih zavezujočih meril za mlade; poziva Komisijo, naj vsako leto oceni veljavna merila za mlade in jamstvo za mlade, da se zagotovijo rezultati in napredek, na podlagi bolj razčlenjenih statističnih podatkov, zlasti po spolu in starosti; |
| --- | --- |

67.

države članice poziva k uvedbi in ocenitvi novih zavezujočih meril za mlade; poziva Komisijo, naj vsako leto oceni veljavna merila za mlade in jamstvo za mlade, da se zagotovijo rezultati in napredek, na podlagi bolj razčlenjenih statističnih podatkov, zlasti po spolu in starosti;

| 68. | poziva Svet in Komisijo, naj se dogovorita in zagotovita nova boljša orodja upravljanja in informacijska orodja za obravnavanje zaposlovanja mladih; |
| --- | --- |

68.

poziva Svet in Komisijo, naj se dogovorita in zagotovita nova boljša orodja upravljanja in informacijska orodja za obravnavanje zaposlovanja mladih;

| 69. | predlaga ustanovitev stalne delovne skupine EU za mlade, ki bo vključevala mladinske organizacije, države članice, Komisijo, Parlament in socialne partnerje, za spremljanje razvoja v zvezi z zaposlovanjem mladih, omogočanje medsektorskih politik, izmenjavo primerov najboljše prakse ter spodbujanje novih politik; |
| --- | --- |

69.

predlaga ustanovitev stalne delovne skupine EU za mlade, ki bo vključevala mladinske organizacije, države članice, Komisijo, Parlament in socialne partnerje, za spremljanje razvoja v zvezi z zaposlovanjem mladih, omogočanje medsektorskih politik, izmenjavo primerov najboljše prakse ter spodbujanje novih politik;

| 70. | poudarja, da je treba mlade vključevati v pripravo politik izobraževanja in usposabljanja, da bi bolje upoštevale njihove potrebe; zato priporoča, naj se Komisija posvetuje s predstavniki nacionalnih svetov mladih glede njihovih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da je treba mlade vključevati v pripravo politik izobraževanja in usposabljanja, da bi bolje upoštevale njihove potrebe; zato priporoča, naj se Komisija posvetuje s predstavniki nacionalnih svetov mladih glede njihovih prednostnih nalog;

| 71. | poziva države članice, naj ocenijo učinke politike na mlade, vključijo mlade v vse procese in ustanovijo svete mladih za spremljanje politik v zvezi z mladimi; |
| --- | --- |

71.

poziva države članice, naj ocenijo učinke politike na mlade, vključijo mlade v vse procese in ustanovijo svete mladih za spremljanje politik v zvezi z mladimi;

| 72. | poziva evropske institucije, naj postavijo zgled in s svojih spletnih strani odstranijo oglase za neplačano pripravništvo ter vsem praktikantom plačajo






  — | minimalno nadomestilo na podlagi stroškov življenjskega standarda v kraju izvajanja delovne prakse in |
| --- | --- | --- |

72.

poziva evropske institucije, naj postavijo zgled in s svojih spletnih strani odstranijo oglase za neplačano pripravništvo ter vsem praktikantom plačajo

—

minimalno nadomestilo na podlagi stroškov življenjskega standarda v kraju izvajanja delovne prakse in

| — | socialnovarstvene prispevke; |
| --- | --- |

—

socialnovarstvene prispevke;

*

* *

| 73. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

73.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(2)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 23.

(3)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0187.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/39

---

Torek, 6. julij 2010Nestandardne pogodbe, zanesljive poklicne poti in nove oblike socialnega dialoga

P7_TA(2010)0263

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o netipičnih pogodbah, zanesljivih poklicnih poteh, prožni varnosti in novih oblikah socialnega dialoga (2009/2220(INI))

2011/C 351 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Skupna zaveza za zaposlovanje (KOM(2009)0257),

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah, zlasti člena 30 o varstvu v primeru neupravičene odpustitve, člena 31 o poštenih in pravičnih delovnih pogojih in člena 33 o družinskem in poklicnem življenju,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropski načrt za oživitev gospodarstva (KOM(2008)0800) in resolucije Parlamenta na to temo z dne 11. marca 2009 (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o krepitvi boja proti neprijavljenemu delu (2),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva (KOM(2009)0114),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Partnerstvo za spremembo v razširjeni Evropi – okrepiti prispevek evropskega socialnega dialoga (KOM(2004)0557),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Oblikovanje skupnih načel prožne varnosti: nova in boljša delovna mesta v povezavi s prožnostjo in varnostjo (KOM(2007)0359) in resolucije Parlamenta na to temo z dne 29. novembra 2007 (3),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Posodabljanje delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja (KOM(2006)0708) in resolucije Parlamenta na to temo z dne 11. julija 2007 (4),

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2008/618/ES z dne 15. julija 2008 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za obdobje 2008–2010,

ob upoštevanju priporočila Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (KOM(2008)0639), in resolucije Parlamenta na to temo z dne 8. aprila 2009 (5),

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2009 (prožna varnost v času krize),

ob upoštevanju poročila misije za prožno varnost z naslovom Izvajanje skupnih načel prožne varnosti v okviru kroga lizbonske strategije v obdobju 2008–2010 z dne 12. decembra 2008,

ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 5. in 6. decembra 2007,

ob upoštevanju priporočil evropskih socialnih partnerjev iz poročila z naslovom Ključni izzivi za evropske trge dela: skupna analiza evropskih socialnih partnerjev z dne 18. oktobra 2007,

ob upoštevanju sklepov neformalnega srečanja ministrov za zaposlovanje in socialne zadeve na temo kakovostnega dela v Berlinu od 18. do 20. januarja 2007,

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0193/2010),

| A. | ker so se nestandardne oblike zaposlitve od leta 1990 bistveno povečale, delovna mesta, izgubljena zaradi sedanje gospodarske krize, pa so bila v prvi vrsti prav iz sektorja netipičnih zaposlitev; ker nove oblike pogodb z eno ali več od naslednjih značilnosti štejejo za „netipično“ zaposlitev: delo s skrajšanim delovnim časom, občasno delo, začasno delo, delo za določen čas, delo na domu in delo na daljavo in delo, ki traja največ 20 ur na teden, |
| --- | --- |

A.

ker so se nestandardne oblike zaposlitve od leta 1990 bistveno povečale, delovna mesta, izgubljena zaradi sedanje gospodarske krize, pa so bila v prvi vrsti prav iz sektorja netipičnih zaposlitev; ker nove oblike pogodb z eno ali več od naslednjih značilnosti štejejo za „netipično“ zaposlitev: delo s skrajšanim delovnim časom, občasno delo, začasno delo, delo za določen čas, delo na domu in delo na daljavo in delo, ki traja največ 20 ur na teden,

| B. | ker je bila večkrat poudarjena potreba po prožnem zaposlovanju, |
| --- | --- |

B.

ker je bila večkrat poudarjena potreba po prožnem zaposlovanju,

| C. | ker globalizacija in hiter tehnološki razvoj povzročata daljnosežno gospodarsko prestrukturiranje, zaradi česar se spreminjajo zaposlitvena razmerja in vsebina nalog delavcev, skupaj z zaporednimi valovi novih neodvisnih podjetij enega posameznika v vseh sektorjih in starostnih skupinah, kar ustvarja potrebo po ponovni opredelitvi zaposlitvenih razmerij, da se preprečijo izkrivljanja (kot je pojav „lažno“ samozaposlenih oseb), |
| --- | --- |

C.

ker globalizacija in hiter tehnološki razvoj povzročata daljnosežno gospodarsko prestrukturiranje, zaradi česar se spreminjajo zaposlitvena razmerja in vsebina nalog delavcev, skupaj z zaporednimi valovi novih neodvisnih podjetij enega posameznika v vseh sektorjih in starostnih skupinah, kar ustvarja potrebo po ponovni opredelitvi zaposlitvenih razmerij, da se preprečijo izkrivljanja (kot je pojav „lažno“ samozaposlenih oseb),

| D. | ker je treba upoštevati finančno in ekonomsko krizo, ki se je razvila v resno krizo na področju zaposlovanja z veliko izgubo delovnih mest in je privedla do nestabilnih trgov dela ter naraščajoče revščine in socialne izključenosti, zlasti za že tako ranljive posameznike in prikrajšane skupine, |
| --- | --- |

D.

ker je treba upoštevati finančno in ekonomsko krizo, ki se je razvila v resno krizo na področju zaposlovanja z veliko izgubo delovnih mest in je privedla do nestabilnih trgov dela ter naraščajoče revščine in socialne izključenosti, zlasti za že tako ranljive posameznike in prikrajšane skupine,

| E. | ker se število zaposlenih, ki jih pesti revščina, povečuje in je doseglo 8 % evropske delovne sile, delež delavcev z nizkimi plačami pa je zdaj 17 %, |
| --- | --- |

E.

ker se število zaposlenih, ki jih pesti revščina, povečuje in je doseglo 8 % evropske delovne sile, delež delavcev z nizkimi plačami pa je zdaj 17 %,

| F. | ker je treba razviti obsežen in dopolnjujoč pristop EU z izrazitim poudarkom na učinkovitem upravljanju in sklopu med seboj podpirajočih se ukrepov na področju gospodarske, okoljske, zaposlovalne in socialne politike ter podjetništva, kar bo v skladu z načeli evropske strategije zaposlovanja, katere namen je spodbuditi države članice, da si prizadevajo za skupne cilje, ki temeljijo na štirih načelih: zaposljivost, podjetništvo, prilagodljivost in enake možnosti, |
| --- | --- |

F.

ker je treba razviti obsežen in dopolnjujoč pristop EU z izrazitim poudarkom na učinkovitem upravljanju in sklopu med seboj podpirajočih se ukrepov na področju gospodarske, okoljske, zaposlovalne in socialne politike ter podjetništva, kar bo v skladu z načeli evropske strategije zaposlovanja, katere namen je spodbuditi države članice, da si prizadevajo za skupne cilje, ki temeljijo na štirih načelih: zaposljivost, podjetništvo, prilagodljivost in enake možnosti,

| G. | ker se je stopnja brezposelnosti v EU-27 zvišala na 10 % (v letu 2009) in ker brezposelnost najverjetneje ne bo dosegla najvišje ravni pred prvo polovico leta 2011, |
| --- | --- |

G.

ker se je stopnja brezposelnosti v EU-27 zvišala na 10 % (v letu 2009) in ker brezposelnost najverjetneje ne bo dosegla najvišje ravni pred prvo polovico leta 2011,

| H. | ker razdelitev zaposlitvenih sprememb po ravni izobrazbe kaže, da se je v zadnjih letih zmanjšalo število nizkokvalificiranih delavcev, |
| --- | --- |

H.

ker razdelitev zaposlitvenih sprememb po ravni izobrazbe kaže, da se je v zadnjih letih zmanjšalo število nizkokvalificiranih delavcev,

| I. | ker povprečno petina do četrtina evropskih delavcev vsako leto zamenja zaposlitev, |
| --- | --- |

I.

ker povprečno petina do četrtina evropskih delavcev vsako leto zamenja zaposlitev,

| J. | ker je stopnja prehoda iz brezposelnosti v zaposlenost velika, saj tretjina brezposelnih in 10 % neaktivnega prebivalstva v letu dni najde zaposlitev, vendar veliko delavcev, zlasti tistih z netipično zaposlitvijo, izgubi delo in ne najde nove zaposlitve, |
| --- | --- |

J.

ker je stopnja prehoda iz brezposelnosti v zaposlenost velika, saj tretjina brezposelnih in 10 % neaktivnega prebivalstva v letu dni najde zaposlitev, vendar veliko delavcev, zlasti tistih z netipično zaposlitvijo, izgubi delo in ne najde nove zaposlitve,

| K. | ker v EU-2 745 % vseh obdobij brezposelnosti traja dlje kot leto dni v primerjavi z 10 % v ZDA, |
| --- | --- |

K.

ker v EU-2 745 % vseh obdobij brezposelnosti traja dlje kot leto dni v primerjavi z 10 % v ZDA,

| L. | ker je fluktuacija zaposlenih večja pri ženskah kot pri moških (pet odstotnih točk razlike) in med mladimi (pod 24 let) ter se z višjo stopnjo izobrazbe niža, kar kaže, da je sprememba pogosteje vsiljena kot izbrana in je povezana s kratkoročnimi in negotovimi pogodbami ter da mladi pogosto ne najdejo zaposlitve, ki bi ustrezala njihovim akademskim kvalifikacijam, |
| --- | --- |

L.

ker je fluktuacija zaposlenih večja pri ženskah kot pri moških (pet odstotnih točk razlike) in med mladimi (pod 24 let) ter se z višjo stopnjo izobrazbe niža, kar kaže, da je sprememba pogosteje vsiljena kot izbrana in je povezana s kratkoročnimi in negotovimi pogodbami ter da mladi pogosto ne najdejo zaposlitve, ki bi ustrezala njihovim akademskim kvalifikacijam,

| M. | ker mora na podlagi ocen eden od šestih delavcev skrbeti za starejšega ali odvisnega sorodnika ali prijatelja, |
| --- | --- |

M.

ker mora na podlagi ocen eden od šestih delavcev skrbeti za starejšega ali odvisnega sorodnika ali prijatelja,

| N. | ker se je v nekaterih državah članicah povečalo število primerov neprijavljenega dela, kar bi lahko povzročilo resne ekonomske (zlasti fiskalne), socialne in politične težave, |
| --- | --- |

N.

ker se je v nekaterih državah članicah povečalo število primerov neprijavljenega dela, kar bi lahko povzročilo resne ekonomske (zlasti fiskalne), socialne in politične težave,

| O. | ker je ocena prožne varnosti zapletena in je bistven celovit pristop, zlasti glede na spremembe, ki jih lahko sedanja kriza povzroči tudi pri vedenju podjetij, če jih sili k sklepanju vedno manj zaščitenih in zelo negotovih delovnih razmerij, |
| --- | --- |

O.

ker je ocena prožne varnosti zapletena in je bistven celovit pristop, zlasti glede na spremembe, ki jih lahko sedanja kriza povzroči tudi pri vedenju podjetij, če jih sili k sklepanju vedno manj zaščitenih in zelo negotovih delovnih razmerij,

| P. | ker je treba pri zaposlitvenih politikah dejavno spodbujati enake možnosti za ženske in moške, usklajevanje poklicnega, izobraževalnega in družinskega življenja ter načela nediskriminacije, |
| --- | --- |

P.

ker je treba pri zaposlitvenih politikah dejavno spodbujati enake možnosti za ženske in moške, usklajevanje poklicnega, izobraževalnega in družinskega življenja ter načela nediskriminacije,

| Q. | ker so na splošno naraščajoče ekonomske in finančne težave povzročile okrepljen tripartitni dialog, medtem ko se je po vsej Evropi na različne načine razvil socialni dialog, |
| --- | --- |

Q.

ker so na splošno naraščajoče ekonomske in finančne težave povzročile okrepljen tripartitni dialog, medtem ko se je po vsej Evropi na različne načine razvil socialni dialog,

| R. | ker je kolektivno pogajanje najpogostejši način določanja plačila v Evropi – pri dveh od treh delavcev je izplačevanje plač urejeno v kolektivnih pogodbah na ravni podjetja ali višji ravni, |
| --- | --- |

R.

ker je kolektivno pogajanje najpogostejši način določanja plačila v Evropi – pri dveh od treh delavcev je izplačevanje plač urejeno v kolektivnih pogodbah na ravni podjetja ali višji ravni,

| S. | ker je bilo na neformalnem srečanju ministrov in ministric EU za zaposlovanje in socialne zadeve 19. januarja 2007 v Berlinu sklenjeno, da „Evropa potrebuje več skupnih ukrepov za spodbujanje kakovostnega dela. Kakovostno delo pomeni pravice zaposlenih in njihovo udeležbo, pošteno plačilo, zaščito varnosti in zdravja pri delu ter organizacijo dela, ki je prijazna do družin. Dobri in pravični delovni pogoji in ustrezna socialna zaščita so nujno potrebni za to, da bodo državljani sprejeli Evropsko unijo“, |
| --- | --- |

S.

ker je bilo na neformalnem srečanju ministrov in ministric EU za zaposlovanje in socialne zadeve 19. januarja 2007 v Berlinu sklenjeno, da „Evropa potrebuje več skupnih ukrepov za spodbujanje kakovostnega dela. Kakovostno delo pomeni pravice zaposlenih in njihovo udeležbo, pošteno plačilo, zaščito varnosti in zdravja pri delu ter organizacijo dela, ki je prijazna do družin. Dobri in pravični delovni pogoji in ustrezna socialna zaščita so nujno potrebni za to, da bodo državljani sprejeli Evropsko unijo“,

| T. | ker mora biti koncept kakovostnega dela temeljna usmeritev za naslednjo fazo evropske strategije zaposlovanja, |
| --- | --- |

T.

ker mora biti koncept kakovostnega dela temeljna usmeritev za naslednjo fazo evropske strategije zaposlovanja,

A.
     
  Netipične pogodbe

| 1. | poziva Evropski svet, naj na spomladanskem zasedanju leta 2010 pripravi jasna navodila in konkretne ukrepe za zaščito dostojnega dela in kakovostne zaposlitve ter ustvarjanje zaposlitvenih možnosti v okviru ambiciozno zastavljene strategije EU2020, ki upošteva vpliv krize na gospodarstvo, družbo in trg dela; |
| --- | --- |

1.

poziva Evropski svet, naj na spomladanskem zasedanju leta 2010 pripravi jasna navodila in konkretne ukrepe za zaščito dostojnega dela in kakovostne zaposlitve ter ustvarjanje zaposlitvenih možnosti v okviru ambiciozno zastavljene strategije EU2020, ki upošteva vpliv krize na gospodarstvo, družbo in trg dela;

| 2. | poziva Komisijo, naj oceni prizadevanja misije za prožno varnost; poziva države članice, naj uvedejo bolj uravnoteženo in pravičnejše izvajanje načel prožne varnosti, ter poudarja, da so vzajemno učenje in izmenjava najboljše prakse, pa tudi odprta metoda usklajevanja bistvena orodja za usklajevanje različnih pristopov politik držav članic; vendar ugotavlja, da bi lahko odprto metodo usklajevanja izboljšali ter da je treba za povečanje učinkovitosti okrepiti njeno upravljanje; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj oceni prizadevanja misije za prožno varnost; poziva države članice, naj uvedejo bolj uravnoteženo in pravičnejše izvajanje načel prožne varnosti, ter poudarja, da so vzajemno učenje in izmenjava najboljše prakse, pa tudi odprta metoda usklajevanja bistvena orodja za usklajevanje različnih pristopov politik držav članic; vendar ugotavlja, da bi lahko odprto metodo usklajevanja izboljšali ter da je treba za povečanje učinkovitosti okrepiti njeno upravljanje;

| 3. | opaža veliko raznolikost delovnih tradicij, pogodbenih oblik in obstoječih poslovnih modelov na trgih dela; v zvezi s to raznolikostjo poudarja, da je treba dati prednost varstvu evropskih modelov in uveljavljenih pravic delavcev; priporoča sprejetje pristopa od spodaj navzgor pri razvijanju novih strategij zaposlovanja, da bi olajšali dialog ter udeležbo političnih in socialnih organov na vseh ravneh; |
| --- | --- |

3.

opaža veliko raznolikost delovnih tradicij, pogodbenih oblik in obstoječih poslovnih modelov na trgih dela; v zvezi s to raznolikostjo poudarja, da je treba dati prednost varstvu evropskih modelov in uveljavljenih pravic delavcev; priporoča sprejetje pristopa od spodaj navzgor pri razvijanju novih strategij zaposlovanja, da bi olajšali dialog ter udeležbo političnih in socialnih organov na vseh ravneh;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj priznajo in podprejo poseben položaj neodvisnih samostojnih delavcev kot ključne sile za oživitev gospodarstva, in sicer kot način vključevanja ali kot drugo možnost na trgu dela; ugotavlja, da narašča priljubljenost neodvisnega dela, zlasti med mladimi in ženskami ter kot prehod iz zaposlitve v upokojitev; meni, da bi bilo treba neodvisne samostojne delavce obravnavati kot edinstveno podmnožico mikropodjetij, ter poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zmanjšali regulativno obremenitev in spodbujali ter podprli neodvisne samostojne delavce pri začetku/širjenju neodvisne samostojne dejavnosti ter spodbujali vseživljenjsko učenje te skupine; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj priznajo in podprejo poseben položaj neodvisnih samostojnih delavcev kot ključne sile za oživitev gospodarstva, in sicer kot način vključevanja ali kot drugo možnost na trgu dela; ugotavlja, da narašča priljubljenost neodvisnega dela, zlasti med mladimi in ženskami ter kot prehod iz zaposlitve v upokojitev; meni, da bi bilo treba neodvisne samostojne delavce obravnavati kot edinstveno podmnožico mikropodjetij, ter poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zmanjšali regulativno obremenitev in spodbujali ter podprli neodvisne samostojne delavce pri začetku/širjenju neodvisne samostojne dejavnosti ter spodbujali vseživljenjsko učenje te skupine;

| 5. | poudarja pomen samozaposlitve, zlasti za mikro in mala podjetja, ter struktur svobodnih poklicev z njihovimi posebnimi značilnostmi; poudarja, da izraz „svobodni poklic“ nakazuje le pripadnost posebnemu strokovnemu poklicu, ki ga je mogoče opravljati tudi samostojno; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen samozaposlitve, zlasti za mikro in mala podjetja, ter struktur svobodnih poklicev z njihovimi posebnimi značilnostmi; poudarja, da izraz „svobodni poklic“ nakazuje le pripadnost posebnemu strokovnemu poklicu, ki ga je mogoče opravljati tudi samostojno;

| 6. | meni, da je treba vsem delavcem, ne glede na zaposlitveni status, zagotoviti sklop temeljnih pravic; priporoča, da bi se morali pri prednostnih nalogah za reformo delovnega prava, če bo potrebno, osredotočiti na: nujno razširitev zaščite na delavce z netipičnimi oblikami zaposlitve, združevanje netipičnih pogodb zaradi poenostavitve; trajnostno ustvarjanje normalnih zaposlitvenih razmerij; pojasnitev položaja odvisne zaposlitve, vključno s preventivnim ukrepanjem glede zdravja in varnosti delavcev z netipičnimi pogodbami; ukrepanje proti neprijavljenemu delu; podporo ustvarjanju novih delovnih mest, tudi tistih na podlagi netipičnih pogodb, in lažje prehajanje med raznimi oblikami zaposlenosti in brezposelnostjo s spodbujanjem politik, kot so posebna nadomestila za zaposlenost, vseživljenjsko učenje, preusposabljanje in usposabljanje na delovnem mestu; spodbuja ukrepe za pojasnitev položaja odvisne zaposlitve in poziva Komisijo, naj razvije jasne smernice o obsegu delovnega razmerja po priporočilih Mednarodne organizacije dela iz leta 2006; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba vsem delavcem, ne glede na zaposlitveni status, zagotoviti sklop temeljnih pravic; priporoča, da bi se morali pri prednostnih nalogah za reformo delovnega prava, če bo potrebno, osredotočiti na: nujno razširitev zaščite na delavce z netipičnimi oblikami zaposlitve, združevanje netipičnih pogodb zaradi poenostavitve; trajnostno ustvarjanje normalnih zaposlitvenih razmerij; pojasnitev položaja odvisne zaposlitve, vključno s preventivnim ukrepanjem glede zdravja in varnosti delavcev z netipičnimi pogodbami; ukrepanje proti neprijavljenemu delu; podporo ustvarjanju novih delovnih mest, tudi tistih na podlagi netipičnih pogodb, in lažje prehajanje med raznimi oblikami zaposlenosti in brezposelnostjo s spodbujanjem politik, kot so posebna nadomestila za zaposlenost, vseživljenjsko učenje, preusposabljanje in usposabljanje na delovnem mestu; spodbuja ukrepe za pojasnitev položaja odvisne zaposlitve in poziva Komisijo, naj razvije jasne smernice o obsegu delovnega razmerja po priporočilih Mednarodne organizacije dela iz leta 2006;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da so nekatere države članice uvedle določbe, s katerimi so zaposlenim, ki morajo skrbeti za drugo osebo, omogočile, da s pomočjo prožnejših delovnih dogovorov svoje odgovornosti uskladijo s poklicnimi obveznostmi; poziva Komisijo in države članice, naj na delovnem mestu dejavno podpirajo osebe, ki morajo skrbeti za drugo osebo, in sicer z zagotovitvijo prožnih delovnih pogojev, vključno s pravico do dopusta, prožnim delovnim časom, skrajšanim delovnim časom in delom od doma, kar bi večjemu številu takih oseb v vseh državah članicah omogočilo, da obdržijo plačano zaposlitev ali se vrnejo k njej; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da so nekatere države članice uvedle določbe, s katerimi so zaposlenim, ki morajo skrbeti za drugo osebo, omogočile, da s pomočjo prožnejših delovnih dogovorov svoje odgovornosti uskladijo s poklicnimi obveznostmi; poziva Komisijo in države članice, naj na delovnem mestu dejavno podpirajo osebe, ki morajo skrbeti za drugo osebo, in sicer z zagotovitvijo prožnih delovnih pogojev, vključno s pravico do dopusta, prožnim delovnim časom, skrajšanim delovnim časom in delom od doma, kar bi večjemu številu takih oseb v vseh državah članicah omogočilo, da obdržijo plačano zaposlitev ali se vrnejo k njej;

| 8. | ugotavlja, da Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer razlikuje med netipičnimi in zelo netipičnimi delovnimi razmerji; meni, da je veliko oblik netipičnih delovnih razmerij pomembnih za tiste, ki skrbijo za drugo osebo, študente in druge, ki se zanašajo na pogodbe o kratkotrajnem delu in delo s skrajšanim delovnim časom, na primer za dodatni zaslužek; poudarja, da je bistveno, da imajo delavci v netipičnih delovnih razmerjih zagotovljene minimalne pravice in so zaščiteni pred izkoriščanjem; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer razlikuje med netipičnimi in zelo netipičnimi delovnimi razmerji; meni, da je veliko oblik netipičnih delovnih razmerij pomembnih za tiste, ki skrbijo za drugo osebo, študente in druge, ki se zanašajo na pogodbe o kratkotrajnem delu in delo s skrajšanim delovnim časom, na primer za dodatni zaslužek; poudarja, da je bistveno, da imajo delavci v netipičnih delovnih razmerjih zagotovljene minimalne pravice in so zaščiteni pred izkoriščanjem;

| 9. | spodbuja države članice, naj se zavzemajo za prehod na produktivna in nagrajujoča visokokakovostna delovna mesta ter razvijejo določbe delovnega prava, ki učinkovito varujejo pravice ljudi z netipično obliko zaposlitve, pri čemer jim zagotovijo enako obravnavanje v primerjavi z delavci s standardno zaposlitvijo s polnim delovnim časom na podlagi najvišje ravni zaščite delavcev; |
| --- | --- |

9.

spodbuja države članice, naj se zavzemajo za prehod na produktivna in nagrajujoča visokokakovostna delovna mesta ter razvijejo določbe delovnega prava, ki učinkovito varujejo pravice ljudi z netipično obliko zaposlitve, pri čemer jim zagotovijo enako obravnavanje v primerjavi z delavci s standardno zaposlitvijo s polnim delovnim časom na podlagi najvišje ravni zaščite delavcev;

| 10. | priporoča, da se delavci z netipičnimi pogodbami vključijo v veljavne direktive EU, ki zajemajo kategorije delavcev v EU, vključno z direktivo o delovnem času (93/104/ES), direktivo o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (2008/104/ES), direktivo o delu s krajšim delovnim časom (97/81/ES) in direktivo Sveta o okvirnem sporazumu o delu za določen čas (1999/70/ES); |
| --- | --- |

10.

priporoča, da se delavci z netipičnimi pogodbami vključijo v veljavne direktive EU, ki zajemajo kategorije delavcev v EU, vključno z direktivo o delovnem času (93/104/ES), direktivo o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (2008/104/ES), direktivo o delu s krajšim delovnim časom (97/81/ES) in direktivo Sveta o okvirnem sporazumu o delu za določen čas (1999/70/ES);

| 11. | ugotavlja, da sta za trend v smeri povečanja deleža nestandardnih ali netipičnih pogodb značilni močna razsežnost glede na spol in medgeneracijska razsežnost, saj so ženske, starejši in tudi mlajši delavci v nestandardnih oblikah zaposlitve nesorazmerno zastopani; ugotavlja, da nekateri sektorji doživljajo hitrejše strukturne spremembe; poziva države članice in Komisijo, naj za odpravo tega neravnovesja ugotovijo vzroke za ta trend ter sprejmejo primerne ciljne ukrepe na ustreznih področjih, tako da omogočijo prehod v zaposlitev za nedoločen čas in še posebej spodbujajo ukrepe, ki tako moškim kot ženskam omogočajo usklajevanje dela, družine in zasebnega življenja, in sicer z dajanjem večjega poudarka socialnemu dialogu s predstavniki delavcev v podjetjih, ter naj spremljajo in objavijo uspeh teh ukrepov; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da uporaba nestandardnih ali netipičnih pogodb ne bo namenjena prikrivanju nezakonitega zaposlovanja, ampak spodbujanju prehoda mladih in brezposelnih k učinkovitemu vključevanju na trg dela prek izmenjave znanj in spretnosti, kar delavcem in podjetjem zagotavlja okvir varnosti in prožnosti, ki krepi tako zaposljivost kot konkurenčnost; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da sta za trend v smeri povečanja deleža nestandardnih ali netipičnih pogodb značilni močna razsežnost glede na spol in medgeneracijska razsežnost, saj so ženske, starejši in tudi mlajši delavci v nestandardnih oblikah zaposlitve nesorazmerno zastopani; ugotavlja, da nekateri sektorji doživljajo hitrejše strukturne spremembe; poziva države članice in Komisijo, naj za odpravo tega neravnovesja ugotovijo vzroke za ta trend ter sprejmejo primerne ciljne ukrepe na ustreznih področjih, tako da omogočijo prehod v zaposlitev za nedoločen čas in še posebej spodbujajo ukrepe, ki tako moškim kot ženskam omogočajo usklajevanje dela, družine in zasebnega življenja, in sicer z dajanjem večjega poudarka socialnemu dialogu s predstavniki delavcev v podjetjih, ter naj spremljajo in objavijo uspeh teh ukrepov; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da uporaba nestandardnih ali netipičnih pogodb ne bo namenjena prikrivanju nezakonitega zaposlovanja, ampak spodbujanju prehoda mladih in brezposelnih k učinkovitemu vključevanju na trg dela prek izmenjave znanj in spretnosti, kar delavcem in podjetjem zagotavlja okvir varnosti in prožnosti, ki krepi tako zaposljivost kot konkurenčnost;

| 12. | poziva države članice, naj zagotovijo učinkovitejše izvajanje Direktive 97/81/ES o delu s krajšim delovnim časom in Direktive 1999/70/ES o delu za določen čas, zlasti ob upoštevanju temeljnega načela nediskriminacije; poudarja pomen usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da se olajša prehajanje med zaposlitvami, kar je zlasti pomembno za delavce z zaposlitvijo za določen čas; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj zagotovijo učinkovitejše izvajanje Direktive 97/81/ES o delu s krajšim delovnim časom in Direktive 1999/70/ES o delu za določen čas, zlasti ob upoštevanju temeljnega načela nediskriminacije; poudarja pomen usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da se olajša prehajanje med zaposlitvami, kar je zlasti pomembno za delavce z zaposlitvijo za določen čas;

| 13. | poudarja, da mora biti zatekanje k netipičnim oblikam zaposlitve osebna odločitev in ne odločitev, ki jo narekuje vedno bolj oviran dostop do trga dela za nekatere skupine ali pomanjkanje visokokakovostnih delovnih mest; ugotavlja, da so zlasti za večstransko prikrajšane delavce posebej prikrojene netipične pogodbe socialnih podjetij za vključevanje na trg dela lahko primerna izbira, saj so lahko odskočna deska k zaposlitvi; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da mora biti zatekanje k netipičnim oblikam zaposlitve osebna odločitev in ne odločitev, ki jo narekuje vedno bolj oviran dostop do trga dela za nekatere skupine ali pomanjkanje visokokakovostnih delovnih mest; ugotavlja, da so zlasti za večstransko prikrajšane delavce posebej prikrojene netipične pogodbe socialnih podjetij za vključevanje na trg dela lahko primerna izbira, saj so lahko odskočna deska k zaposlitvi;

| 14. | pozdravlja sprejetje direktive 2008/104/ES o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela in poziva k njenemu hitremu izvajanju; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja sprejetje direktive 2008/104/ES o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela in poziva k njenemu hitremu izvajanju;

| 15. | ugotavlja, da je treba za netipične oblike zaposlitve pogodbeno določiti pravico do usposabljanja za delavce, in poudarja, da lahko nestandardne oblike dela predstavljajo priložnost, če so ustrezno zaščitene in vključujejo podporo na področju socialne varnosti, delavskih pravic in prehoda v stalno in zaščiteno zaposlitev, vendar morajo biti tesno povezane s podporo delavcem, ki prehajajo z enega delovnega mesta na drugo ali iz enega v drug zaposlitveni status, na podlagi ciljno usmerjenih aktivnih politik zaposlovanja; obžaluje, da je to pogosto prezrto; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je treba za netipične oblike zaposlitve pogodbeno določiti pravico do usposabljanja za delavce, in poudarja, da lahko nestandardne oblike dela predstavljajo priložnost, če so ustrezno zaščitene in vključujejo podporo na področju socialne varnosti, delavskih pravic in prehoda v stalno in zaščiteno zaposlitev, vendar morajo biti tesno povezane s podporo delavcem, ki prehajajo z enega delovnega mesta na drugo ali iz enega v drug zaposlitveni status, na podlagi ciljno usmerjenih aktivnih politik zaposlovanja; obžaluje, da je to pogosto prezrto;

| 16. | spodbuja države članice, naj zgodaj razvijejo dejavne politike posredovanja, s katerimi bodo delavcem, zlasti ženskam, ki ponovno vstopajo na trg dela, omogočile individualno podporo v obdobju, ki ga potrebujejo za to, da opravijo usposabljanje in/ali se (pre)kvalificirajo; brezposelne je treba podpirati v okviru trdnega sistema socialne varnosti in učinkovitega sistema aktivnih politik, da se lahko hitro ponovno vključijo na trg dela, četudi so bile njihova prejšnje pogodbe netipične, saj je pomembno obdržati ljudi na trgu dela in olajšati njihov prehod v dostojne, stalne, zaščitene in visokokakovostne oblike zaposlitve; če se brezposelni ponovno vključijo na trg dela prek netipičnih pogodb, morajo te pogodbe zagotoviti dobro regulirane in varne delovne pogoje; |
| --- | --- |

16.

spodbuja države članice, naj zgodaj razvijejo dejavne politike posredovanja, s katerimi bodo delavcem, zlasti ženskam, ki ponovno vstopajo na trg dela, omogočile individualno podporo v obdobju, ki ga potrebujejo za to, da opravijo usposabljanje in/ali se (pre)kvalificirajo; brezposelne je treba podpirati v okviru trdnega sistema socialne varnosti in učinkovitega sistema aktivnih politik, da se lahko hitro ponovno vključijo na trg dela, četudi so bile njihova prejšnje pogodbe netipične, saj je pomembno obdržati ljudi na trgu dela in olajšati njihov prehod v dostojne, stalne, zaščitene in visokokakovostne oblike zaposlitve; če se brezposelni ponovno vključijo na trg dela prek netipičnih pogodb, morajo te pogodbe zagotoviti dobro regulirane in varne delovne pogoje;

| 17. | poziva Komisijo, naj s pomočjo socialnih partnerjev analizira in spremlja različne vrste instrumentov, razvitih v okviru nacionalnih aktivacijskih politik; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj s pomočjo socialnih partnerjev analizira in spremlja različne vrste instrumentov, razvitih v okviru nacionalnih aktivacijskih politik;

| 18. | poziva Unijo in države članice, naj se s pomočjo socialnih partnerjev učinkovito borijo proti nezakonitemu zaposlovanju, zlasti s preprečevanjem in odvračilnimi kaznimi, ter meni, da lahko opredelitev strategij (tudi na evropski ravni), ki nasprotujejo nezakonitemu zaposlovanju, pripomore k boju proti nezakonitemu zaposlovanju ter k zmanjševanju negotovih, zlasti netipičnih delovnih razmerij; meni, da morajo boj proti nezakonitemu zaposlovanju spremljati ukrepi za ustvarjanje izvedljivih in trajnostnih zaposlitvenih možnosti ter podpiranje ljudi pri dostopanju do odprtih trgov dela; |
| --- | --- |

18.

poziva Unijo in države članice, naj se s pomočjo socialnih partnerjev učinkovito borijo proti nezakonitemu zaposlovanju, zlasti s preprečevanjem in odvračilnimi kaznimi, ter meni, da lahko opredelitev strategij (tudi na evropski ravni), ki nasprotujejo nezakonitemu zaposlovanju, pripomore k boju proti nezakonitemu zaposlovanju ter k zmanjševanju negotovih, zlasti netipičnih delovnih razmerij; meni, da morajo boj proti nezakonitemu zaposlovanju spremljati ukrepi za ustvarjanje izvedljivih in trajnostnih zaposlitvenih možnosti ter podpiranje ljudi pri dostopanju do odprtih trgov dela;

| 19. | poudarja, da je treba – po potrebi po obdobju usposabljanja, ki je usmerjeno v trajnostno zaposlitev za polni delovni čas – ustvariti visokokakovostna, trajnostna in varna delovna mesta, vključno z zelenimi in „belimi“ (zdravstvo) delovnimi mesti, ter zagotoviti socialno kohezijo; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba – po potrebi po obdobju usposabljanja, ki je usmerjeno v trajnostno zaposlitev za polni delovni čas – ustvariti visokokakovostna, trajnostna in varna delovna mesta, vključno z zelenimi in „belimi“ (zdravstvo) delovnimi mesti, ter zagotoviti socialno kohezijo;

| 20. | poudarja, da ni nujno, da vse netipične oblike zaposlitve zagotavljajo nezanesljivo, negotovo in občasno delo z nižjimi ravnmi socialne varnosti, nižjimi plačami in omejenim dostopom do dodatnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja; kljub temu poudarja, da so take negotove oblike zaposlitve pogosto povezane z netipičnimi pogodbenimi ureditvami; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da ni nujno, da vse netipične oblike zaposlitve zagotavljajo nezanesljivo, negotovo in občasno delo z nižjimi ravnmi socialne varnosti, nižjimi plačami in omejenim dostopom do dodatnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja; kljub temu poudarja, da so take negotove oblike zaposlitve pogosto povezane z netipičnimi pogodbenimi ureditvami;

| 21. | poudarja, da je treba odpraviti visoko raven brezposelnosti in segmentacijo trga dela, in sicer tako, da se vsem delavcem zagotovijo enake pravice, in z vlaganjem v ustvarjanje delovnih mest, v znanja in spretnosti ter v vseživljenjsko učenje; zato poziva države članice, naj odpravijo vse oblike negotove zaposlitve; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba odpraviti visoko raven brezposelnosti in segmentacijo trga dela, in sicer tako, da se vsem delavcem zagotovijo enake pravice, in z vlaganjem v ustvarjanje delovnih mest, v znanja in spretnosti ter v vseživljenjsko učenje; zato poziva države članice, naj odpravijo vse oblike negotove zaposlitve;

| 22. | poudarja, da se morajo države članice za odpravo negotovih oblik zaposlitve trdno zavezati, da bodo s politikami trga dela zagotovile ustrezne „odskočne deske“ za prehod iz negotove zaposlitve v redno stalno zaposlitev z okrepljenimi pravicami delavcev in socialnim varstvom; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da se morajo države članice za odpravo negotovih oblik zaposlitve trdno zavezati, da bodo s politikami trga dela zagotovile ustrezne „odskočne deske“ za prehod iz negotove zaposlitve v redno stalno zaposlitev z okrepljenimi pravicami delavcev in socialnim varstvom;

| 23. | poudarja, da si je Evropska unija zadala cilj, da bo omogočila usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; vendar obsoja dejstvo, da Komisija in države članice niso uvedle pomembnih in učinkovitih ukrepov za dejansko uresničitev te zaveze; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da si je Evropska unija zadala cilj, da bo omogočila usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; vendar obsoja dejstvo, da Komisija in države članice niso uvedle pomembnih in učinkovitih ukrepov za dejansko uresničitev te zaveze;

| 24. | poudarja, da je boljše usklajevanje delovnega in zasebnega življenja najlaže doseči s posodobitvijo modela standardne zaposlitve: stalne pogodbe s krajšimi zaposlitvami s polnim delovnim časom kot splošnim standardom in uvedba standardov za zaposlitve s skrajšanim delovnim časom, tako da bo tistim, ki želijo delati s skrajšanim delovnim časom, zagotovljeno le utemeljeno in socialno zaščiteno delo s skrajšanim delovnim časom (15–25 ur na teden); poudarja, da je treba doseči enakopraven položaj zaposlitve za polni in za krajši delovni čas, kar zadeva plačilo po urni postavki, pravico do izobraževanja in vseživljenjskega učenja, poklicne možnosti in socialno varstvo; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je boljše usklajevanje delovnega in zasebnega življenja najlaže doseči s posodobitvijo modela standardne zaposlitve: stalne pogodbe s krajšimi zaposlitvami s polnim delovnim časom kot splošnim standardom in uvedba standardov za zaposlitve s skrajšanim delovnim časom, tako da bo tistim, ki želijo delati s skrajšanim delovnim časom, zagotovljeno le utemeljeno in socialno zaščiteno delo s skrajšanim delovnim časom (15–25 ur na teden); poudarja, da je treba doseči enakopraven položaj zaposlitve za polni in za krajši delovni čas, kar zadeva plačilo po urni postavki, pravico do izobraževanja in vseživljenjskega učenja, poklicne možnosti in socialno varstvo;

B.
     
  Prožna varnost in zanesljive poklicne poti

| 25. | meni, da je bistveno, da se glede na sedanjo krizo na evropski ravni posodobi sedanje razumevanje prožne varnosti, tako da bi prispevali k povečanju produktivnosti in kakovosti delovnih mest z zagotavljanjem varnosti ter zaščite zaposlitve in pravic delavcev, s posebno podporo tistim, ki so prikrajšani na trgu dela, ob tem pa podjetjem omogočili organizacijsko prožnost, potrebno za ustvarjanje ali ukinjanje delovnih mest kot odgovor na spreminjajoče se potrebe trga; meni, da lahko pravično in uravnoteženo izvajanje načel prožne varnosti prispeva k večji trdnosti trgov dela v primeru strukturnih sprememb; meni tudi, da zahteve po prožnosti in varnosti ter dejavnih politikah trga dela niso protislovne in se lahko medsebojno podpirajo, če so opredeljene na podlagi poštene primerjave stališč socialnih partnerjev, vlad in evropskih institucij, skupaj z vzajemnim učenjem in izmenjavo najboljše prakse; meni, da se te zahteve niso ustrezno odražale v rezultatih v zvezi z rastjo zaposlenosti v Evropi v zadnjih letih; |
| --- | --- |

25.

meni, da je bistveno, da se glede na sedanjo krizo na evropski ravni posodobi sedanje razumevanje prožne varnosti, tako da bi prispevali k povečanju produktivnosti in kakovosti delovnih mest z zagotavljanjem varnosti ter zaščite zaposlitve in pravic delavcev, s posebno podporo tistim, ki so prikrajšani na trgu dela, ob tem pa podjetjem omogočili organizacijsko prožnost, potrebno za ustvarjanje ali ukinjanje delovnih mest kot odgovor na spreminjajoče se potrebe trga; meni, da lahko pravično in uravnoteženo izvajanje načel prožne varnosti prispeva k večji trdnosti trgov dela v primeru strukturnih sprememb; meni tudi, da zahteve po prožnosti in varnosti ter dejavnih politikah trga dela niso protislovne in se lahko medsebojno podpirajo, če so opredeljene na podlagi poštene primerjave stališč socialnih partnerjev, vlad in evropskih institucij, skupaj z vzajemnim učenjem in izmenjavo najboljše prakse; meni, da se te zahteve niso ustrezno odražale v rezultatih v zvezi z rastjo zaposlenosti v Evropi v zadnjih letih;

| 26. | poudarja, da se vztrajno povečuje težava v zvezi z „lažnimi“ samozaposlenimi osebami, ki jih delodajalec pogosto prisili v delo v pomilovanja vrednih razmerah; prav tako je treba kaznovati delodajalce, ki izkoriščajo delovno zmogljivost lažno samozaposlenih oseb; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da se vztrajno povečuje težava v zvezi z „lažnimi“ samozaposlenimi osebami, ki jih delodajalec pogosto prisili v delo v pomilovanja vrednih razmerah; prav tako je treba kaznovati delodajalce, ki izkoriščajo delovno zmogljivost lažno samozaposlenih oseb;

| 27. | meni, da prožna varnost ne more ustrezno delovati brez močnega socialnega varstva in podpore tistim, ki ponovno vstopajo na trg dela, ki sta bistvena elementa med prehodi iz izobraževanja v zaposlitev, med delovnimi mesti in iz zaposlitve v upokojitev; |
| --- | --- |

27.

meni, da prožna varnost ne more ustrezno delovati brez močnega socialnega varstva in podpore tistim, ki ponovno vstopajo na trg dela, ki sta bistvena elementa med prehodi iz izobraževanja v zaposlitev, med delovnimi mesti in iz zaposlitve v upokojitev;

| 28. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za dosego uravnoteženega izvajanja politik prožne varnosti, in sicer s predložitvijo analize dosedanjih razmer v zvezi z izvajanjem v državah članicah in preverjanjem, ali so ukrepe za prožnost ustrezno dopolnjevali ukrepi za varnost za delavce, ter naj državam članicam in socialnim partnerjem pomaga pri izvajanju načel prožne varnosti, da se bodo ta uporabljala ob upoštevanju pridobljenih socialnih pravic na evropski ravni in v skladu s posebnim značajem različnih trgov dela in različnih tradicij na področju politik zaposlovanja in kolektivnih pogajanj ter strukture sistemov socialne varnosti, ter poudarja, da so vzajemno učenje, izmenjava dobrih praks in odprta metoda usklajevanja bistvena orodja za usklajevanje različnih strateških pristopov držav članic; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za dosego uravnoteženega izvajanja politik prožne varnosti, in sicer s predložitvijo analize dosedanjih razmer v zvezi z izvajanjem v državah članicah in preverjanjem, ali so ukrepe za prožnost ustrezno dopolnjevali ukrepi za varnost za delavce, ter naj državam članicam in socialnim partnerjem pomaga pri izvajanju načel prožne varnosti, da se bodo ta uporabljala ob upoštevanju pridobljenih socialnih pravic na evropski ravni in v skladu s posebnim značajem različnih trgov dela in različnih tradicij na področju politik zaposlovanja in kolektivnih pogajanj ter strukture sistemov socialne varnosti, ter poudarja, da so vzajemno učenje, izmenjava dobrih praks in odprta metoda usklajevanja bistvena orodja za usklajevanje različnih strateških pristopov držav članic;

| 29. | meni, da bo zlasti glede na sedanje ekonomske razmere ugotavljanje stanja glede izvajanja prožne varnosti na evropski ravni še toliko pomembnejše in da bodo socialni partnerji reforme delovnega prava in trga dela podprli le, če bo njihov cilj tudi učinkovito zmanjševanje različnega obravnavanja med različnimi vrstami pogodb; poudarja, da izvajanje načel prožnosti zahteva ustrezno socialno zaščito, ki ljudem zagotavlja, da lahko živijo in se razvijajo, skupaj s posebno podporo iskalcem zaposlitve in trdnimi delovnimi zakoni za vse vrste zaposlitev na podlagi jasnega institucionalnega okvira, spremljati pa jih morajo okrepljeni mehanizmi varstva, da se preprečijo težke socialne razmere; |
| --- | --- |

29.

meni, da bo zlasti glede na sedanje ekonomske razmere ugotavljanje stanja glede izvajanja prožne varnosti na evropski ravni še toliko pomembnejše in da bodo socialni partnerji reforme delovnega prava in trga dela podprli le, če bo njihov cilj tudi učinkovito zmanjševanje različnega obravnavanja med različnimi vrstami pogodb; poudarja, da izvajanje načel prožnosti zahteva ustrezno socialno zaščito, ki ljudem zagotavlja, da lahko živijo in se razvijajo, skupaj s posebno podporo iskalcem zaposlitve in trdnimi delovnimi zakoni za vse vrste zaposlitev na podlagi jasnega institucionalnega okvira, spremljati pa jih morajo okrepljeni mehanizmi varstva, da se preprečijo težke socialne razmere;

| 30. | poudarja, da zahteve po visoki ravni prožnosti na delovnem mestu ne smejo doseči točke, ko bi pretirano omejevale življenje in razvoj ljudi ter jim zelo oteževale ustvarjanje in podpiranje družine, oskrbo sorodnikov ter njihovo udeležbo v družbenem življenju; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da zahteve po visoki ravni prožnosti na delovnem mestu ne smejo doseči točke, ko bi pretirano omejevale življenje in razvoj ljudi ter jim zelo oteževale ustvarjanje in podpiranje družine, oskrbo sorodnikov ter njihovo udeležbo v družbenem življenju;

| 31. | poudarja pomen varnostnega vidika prožne varnosti, ki mora delavcem v prehodnem položaju zagotoviti podporo pri iskanju dela in dostojne življenjske pogoje; ta podpora mora vključevati ustrezne ukrepe usposabljanja, ki ljudem omogočajo prilagoditev potrebam na trgu dela; |
| --- | --- |

31.

poudarja pomen varnostnega vidika prožne varnosti, ki mora delavcem v prehodnem položaju zagotoviti podporo pri iskanju dela in dostojne življenjske pogoje; ta podpora mora vključevati ustrezne ukrepe usposabljanja, ki ljudem omogočajo prilagoditev potrebam na trgu dela;

| 32. | meni, da se podjetja bojijo stalnega neskladja med njihovimi potrebami in sposobnostmi, ki jih nudijo iskalci zaposlitve, nimajo dostopa do kreditov, ki bi jim omogočili zaposlovanje in naložbe, in ne vlagajo dovolj v trg dela, ter glede na sedanjo gospodarsko krizo poudarja pomen razvoja dolgoročne vizije v evropskem proizvodnem sistemu, ustvarjanja ugodnega poslovnega okolja, ustreznih finančnih sredstev in zagotavljanja dobrih delovnih pogojev ter okrepitve pravne varnosti in preglednosti tako za delodajalce kot delavce v zvezi s področjem uporabe, obsegom in izvajanjem delovnega prava; |
| --- | --- |

32.

meni, da se podjetja bojijo stalnega neskladja med njihovimi potrebami in sposobnostmi, ki jih nudijo iskalci zaposlitve, nimajo dostopa do kreditov, ki bi jim omogočili zaposlovanje in naložbe, in ne vlagajo dovolj v trg dela, ter glede na sedanjo gospodarsko krizo poudarja pomen razvoja dolgoročne vizije v evropskem proizvodnem sistemu, ustvarjanja ugodnega poslovnega okolja, ustreznih finančnih sredstev in zagotavljanja dobrih delovnih pogojev ter okrepitve pravne varnosti in preglednosti tako za delodajalce kot delavce v zvezi s področjem uporabe, obsegom in izvajanjem delovnega prava;

| 33. | poudarja pomen preprečevanja, odkrivanja in kaznovanja nezakonitega zaposlovanja; poziva Komisijo, naj oblikuje sklop konkretnih pobud, vključno s posebnimi pravili za obravnavanje podjetij poštnih nabiralnikov, določbami o skupni in solidarni odgovornosti v podizvajalskih verigah in ustanovitvijo agencije EU za preprečevanje in odkrivanje nezakonitega zaposlovanja; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomen preprečevanja, odkrivanja in kaznovanja nezakonitega zaposlovanja; poziva Komisijo, naj oblikuje sklop konkretnih pobud, vključno s posebnimi pravili za obravnavanje podjetij poštnih nabiralnikov, določbami o skupni in solidarni odgovornosti v podizvajalskih verigah in ustanovitvijo agencije EU za preprečevanje in odkrivanje nezakonitega zaposlovanja;

| 34. | meni, da podjetjem v nekaterih državah članicah zaradi gospodarske in finančne krize na trgu dela ne uspe najti oblik pogodb, ki bi jim omogočile čim učinkovitejše izpolnjevanje zahtev po prožnosti, ki jo potrebujejo, da se lahko odzivajo na nepredvidljiva nihanja povpraševanja na trgu, zahtev po zmanjšanju stroškov in po zagotovitvi varstva delavcev; |
| --- | --- |

34.

meni, da podjetjem v nekaterih državah članicah zaradi gospodarske in finančne krize na trgu dela ne uspe najti oblik pogodb, ki bi jim omogočile čim učinkovitejše izpolnjevanje zahtev po prožnosti, ki jo potrebujejo, da se lahko odzivajo na nepredvidljiva nihanja povpraševanja na trgu, zahtev po zmanjšanju stroškov in po zagotovitvi varstva delavcev;

| 35. | glede na sodobno organizacijo dela poziva k oblikovanju prožnih in varnih pogodb, ki zagotavljajo enako obravnavanje; je trdno prepričan, da bi morale ostati zaposlitvene pogodbe za nedoločen čas glavna oblika zaposlitve, in meni, da je treba v okviru sodobne organizacije dela zagotoviti pogodbe, ki so prožne v smislu ureditve dela in varne v smislu varstva delovnih mest in pravic; priznava, da sta opredelitev zakonodajnega okvira za pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas in njihova naravnanost glede na pojem prožne varnosti v nacionalnem delovnem pravu bistvena za njihovo sprejemljivost pri podjetjih in zaposlenih; |
| --- | --- |

35.

glede na sodobno organizacijo dela poziva k oblikovanju prožnih in varnih pogodb, ki zagotavljajo enako obravnavanje; je trdno prepričan, da bi morale ostati zaposlitvene pogodbe za nedoločen čas glavna oblika zaposlitve, in meni, da je treba v okviru sodobne organizacije dela zagotoviti pogodbe, ki so prožne v smislu ureditve dela in varne v smislu varstva delovnih mest in pravic; priznava, da sta opredelitev zakonodajnega okvira za pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas in njihova naravnanost glede na pojem prožne varnosti v nacionalnem delovnem pravu bistvena za njihovo sprejemljivost pri podjetjih in zaposlenih;

| 36. | ostro obsoja nadomeščanje redne zaposlitve z oblikami netipičnih pogodb, ki prispevajo k slabšim in bolj negotovim delovnim pogojem od običajnih pogojev zaposlitve in ki škodujejo splošni javnosti, zaposlenim in tekmecem; poudarja, da taka neustrezna praksa krši in slabi evropski socialni model, ter poziva države članice in Komisijo, naj uporabijo vsa potrebna sredstva za boj proti tej neustrezni praksi v dolgoročnem smislu, na primer z nalaganjem strožjih kazni; |
| --- | --- |

36.

ostro obsoja nadomeščanje redne zaposlitve z oblikami netipičnih pogodb, ki prispevajo k slabšim in bolj negotovim delovnim pogojem od običajnih pogojev zaposlitve in ki škodujejo splošni javnosti, zaposlenim in tekmecem; poudarja, da taka neustrezna praksa krši in slabi evropski socialni model, ter poziva države članice in Komisijo, naj uporabijo vsa potrebna sredstva za boj proti tej neustrezni praksi v dolgoročnem smislu, na primer z nalaganjem strožjih kazni;

| 37. | je trdno prepričan, da bi morale ob upoštevanju različnih tradicij v državah članicah vse oblike zaposlitve spremljati temeljne pravice, ki vključujejo: dostojne plače in odpravo razlik v plačilu na podlagi spola in etnične pripadnosti; ustrezno socialno varstvo; nediskriminacijo in enako obravnavanje pri iskanju zaposlitve in pri stanju zaposlenosti, usposabljanje in napredovanje, zdravstveno varstvo in varnost delavcev ter določbe o delovnem času in času počitka, pokojninske pravice, svobodo združevanja in zastopanosti, kolektivna pogajanja, kolektivne ukrepe in dostop do usposabljanja in napredovanja v poklicu ter varstvo v primeru izgube zaposlitve; |
| --- | --- |

37.

je trdno prepričan, da bi morale ob upoštevanju različnih tradicij v državah članicah vse oblike zaposlitve spremljati temeljne pravice, ki vključujejo: dostojne plače in odpravo razlik v plačilu na podlagi spola in etnične pripadnosti; ustrezno socialno varstvo; nediskriminacijo in enako obravnavanje pri iskanju zaposlitve in pri stanju zaposlenosti, usposabljanje in napredovanje, zdravstveno varstvo in varnost delavcev ter določbe o delovnem času in času počitka, pokojninske pravice, svobodo združevanja in zastopanosti, kolektivna pogajanja, kolektivne ukrepe in dostop do usposabljanja in napredovanja v poklicu ter varstvo v primeru izgube zaposlitve;

| 38. | poziva EU in države članice, naj okrepijo prizadevanja za vlaganje v spretnosti in usposabljanje, da bi podprle stabilno in trajnostno zaposlitev; zato poziva države članice, naj vlagajo v ljudi, in sicer z aktivnim izvajanjem in financiranjem strategij učenja, ki so prilagojene zahtevam trga, ter priznavanjem neformalnih znanj, spretnosti in kompetenc, ob upoštevanju pristopa po življenjskih obdobjih; poleg tega poziva države članice, naj uvedejo ukrepe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki bodo vsakemu mlademu, ki zaključi šolanje, zagotovili dostop do delovnega mesta, visokošolskega izobraževanja ali poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

38.

poziva EU in države članice, naj okrepijo prizadevanja za vlaganje v spretnosti in usposabljanje, da bi podprle stabilno in trajnostno zaposlitev; zato poziva države članice, naj vlagajo v ljudi, in sicer z aktivnim izvajanjem in financiranjem strategij učenja, ki so prilagojene zahtevam trga, ter priznavanjem neformalnih znanj, spretnosti in kompetenc, ob upoštevanju pristopa po življenjskih obdobjih; poleg tega poziva države članice, naj uvedejo ukrepe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki bodo vsakemu mlademu, ki zaključi šolanje, zagotovili dostop do delovnega mesta, visokošolskega izobraževanja ali poklicnega usposabljanja;

| 39. | poziva države članice, naj izvajajo politike, ki vsem, tudi najšibkejšim in najbolj prikrajšanim, omogočajo učinkovit dostop do trga dela in boljše vzdrževanje ravnovesja med prožnim delom in oskrbo ter zasebnim in družinskim življenjem, pri čemer naj zagotovijo obsežno podporo za enake možnosti in vse storitve, potrebne v ta namen, na primer s podpiranjem ukrepov, kot so porodniški, očetovski in starševski dopust, prilagodljiv delovni čas ter cenovno sprejemljive, dostopne in razpoložljive storitve za varstvo otrok; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj izvajajo politike, ki vsem, tudi najšibkejšim in najbolj prikrajšanim, omogočajo učinkovit dostop do trga dela in boljše vzdrževanje ravnovesja med prožnim delom in oskrbo ter zasebnim in družinskim življenjem, pri čemer naj zagotovijo obsežno podporo za enake možnosti in vse storitve, potrebne v ta namen, na primer s podpiranjem ukrepov, kot so porodniški, očetovski in starševski dopust, prilagodljiv delovni čas ter cenovno sprejemljive, dostopne in razpoložljive storitve za varstvo otrok;

| 40. | poziva države članice, naj oblikujejo politike za ustvarjanje novih zaposlitvenih priložnosti; se zaveda odgovornosti in tveganj, s katerimi se soočajo tisti, ki ustvarjajo taka delovna mesta, vključno s tistimi na podlagi netipičnih pogodb; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj oblikujejo politike za ustvarjanje novih zaposlitvenih priložnosti; se zaveda odgovornosti in tveganj, s katerimi se soočajo tisti, ki ustvarjajo taka delovna mesta, vključno s tistimi na podlagi netipičnih pogodb;

| 41. | poziva države članice, naj izvedejo ukrepe, ki delavcem omogočajo vrnitev na delo po starševskem dopustu, in po potrebi zanje organizirajo obnovitveno usposabljanje; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj izvedejo ukrepe, ki delavcem omogočajo vrnitev na delo po starševskem dopustu, in po potrebi zanje organizirajo obnovitveno usposabljanje;

| 42. | močno priporoča, naj zaposlovalna pobuda EU vključuje hitro posredovanje v podporo brezposelnim v trenutku, ko se delovna mesta dejansko izgubljajo, predvsem za zmanjšanje tveganja, da bi bili ljudje izključeni s trga dela in da bi bil izgubljen človeški kapital, ki ga predstavljajo; |
| --- | --- |

42.

močno priporoča, naj zaposlovalna pobuda EU vključuje hitro posredovanje v podporo brezposelnim v trenutku, ko se delovna mesta dejansko izgubljajo, predvsem za zmanjšanje tveganja, da bi bili ljudje izključeni s trga dela in da bi bil izgubljen človeški kapital, ki ga predstavljajo;

| 43. | poziva države članice, naj z načrtovanjem življenjske poti, osebnim svetovanjem, intenzivnim usposabljanjem in preusposabljanjem, subvencioniranim zaposlovanjem ter finančno pomočjo za samozaposlitev in ustanovitev podjetja okrepijo podporne programe, zlasti za nizkokvalificirane delavce in invalide; vendar posebej poudarja, da mora biti ta pomoč strukturirana tako, da je izključeno izrivanje rednih zaposlitev; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj z načrtovanjem življenjske poti, osebnim svetovanjem, intenzivnim usposabljanjem in preusposabljanjem, subvencioniranim zaposlovanjem ter finančno pomočjo za samozaposlitev in ustanovitev podjetja okrepijo podporne programe, zlasti za nizkokvalificirane delavce in invalide; vendar posebej poudarja, da mora biti ta pomoč strukturirana tako, da je izključeno izrivanje rednih zaposlitev;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo upravne obremenitve, kadar te ne pripomorejo k zaščiti interesov delavcev, zato da bi izboljšale poslovno okolje, zlasti za mala in srednja podjetja, vendar poudarja, da spremembe ne smejo vplivati na varnost ali zdravje delavcev; poudarja, da so mala in srednja podjetja zaradi svojega velikega števila glavni dejavnik v boju proti brezposelnosti v EU; poudarja, da je treba pri oblikovanju politik zaposlovanja, ki se nanašajo nanja, upoštevati njihove posebne zahteve in zahteve ozemlja, na katerem so; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo upravne obremenitve, kadar te ne pripomorejo k zaščiti interesov delavcev, zato da bi izboljšale poslovno okolje, zlasti za mala in srednja podjetja, vendar poudarja, da spremembe ne smejo vplivati na varnost ali zdravje delavcev; poudarja, da so mala in srednja podjetja zaradi svojega velikega števila glavni dejavnik v boju proti brezposelnosti v EU; poudarja, da je treba pri oblikovanju politik zaposlovanja, ki se nanašajo nanja, upoštevati njihove posebne zahteve in zahteve ozemlja, na katerem so;

| 45. | poziva države članice, naj poročajo, kakšno je stanje v zvezi z razmišljanjem o možnih pristopih k prožni varnosti in njihovim izvajanjem; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj poročajo, kakšno je stanje v zvezi z razmišljanjem o možnih pristopih k prožni varnosti in njihovim izvajanjem;

| 46. | obžaluje ozek pristop Sveta in Komisije k prožni varnosti; poziva Komisijo in Svet, naj se zavežeta k izvajanju agende kakovostnega dela in jo vključita v naslednjo generacijo integriranih smernic in evropske strategije zaposlovanja: s spodbujanjem varnosti delovnega mesta in zaposlitve za delavce, na pravicah temelječega pristopa k aktivnim politikam trga dela in vseživljenjskega učenja, celovitega zagotavljanja zdravja in varnosti pri delu, univerzalnih in enakih socialnih pravic in pravic delavcev za vse, ravnovesja med delovnim in zasebnim življenjem, usklajevanja delovnega in nedelovnega življenja ter izboljšanja kakovosti zaposlitve in dobrega počutja na delovnem mestu; |
| --- | --- |

46.

obžaluje ozek pristop Sveta in Komisije k prožni varnosti; poziva Komisijo in Svet, naj se zavežeta k izvajanju agende kakovostnega dela in jo vključita v naslednjo generacijo integriranih smernic in evropske strategije zaposlovanja: s spodbujanjem varnosti delovnega mesta in zaposlitve za delavce, na pravicah temelječega pristopa k aktivnim politikam trga dela in vseživljenjskega učenja, celovitega zagotavljanja zdravja in varnosti pri delu, univerzalnih in enakih socialnih pravic in pravic delavcev za vse, ravnovesja med delovnim in zasebnim življenjem, usklajevanja delovnega in nedelovnega življenja ter izboljšanja kakovosti zaposlitve in dobrega počutja na delovnem mestu;

| 47. | poziva države članice, naj ne dovolijo odpuščanj iz izključno gospodarskih razlogov, dokler niso izvedeni vsi ukrepi za (pre)usposabljanje delavcev; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj ne dovolijo odpuščanj iz izključno gospodarskih razlogov, dokler niso izvedeni vsi ukrepi za (pre)usposabljanje delavcev;

C.
     
  Nove oblike socialnega dialoga

| 48. | meni, da je uradno priznanje vloge socialnih partnerjev v novi pogodbi napredek, saj je priznana njihova samostojnost in ponovno potrjen pomen njihove vloge pri spodbujanju socialnega dialoga, in poudarja poseben pomen sektorskega socialnega dialoga, v katerega je zdaj vključenih 40 sektorjev; |
| --- | --- |

48.

meni, da je uradno priznanje vloge socialnih partnerjev v novi pogodbi napredek, saj je priznana njihova samostojnost in ponovno potrjen pomen njihove vloge pri spodbujanju socialnega dialoga, in poudarja poseben pomen sektorskega socialnega dialoga, v katerega je zdaj vključenih 40 sektorjev;

| 49. | vseeno je zaskrbljen zaradi učinka nedavnih sodb Sodišča Evropskih skupnosti v zadevah Laval, Rüffert, Viking in Luxembourg o svobodi združevanja in svobodi ukrepanja za izboljšanje delovnih pogojev; |
| --- | --- |

49.

vseeno je zaskrbljen zaradi učinka nedavnih sodb Sodišča Evropskih skupnosti v zadevah Laval, Rüffert, Viking in Luxembourg o svobodi združevanja in svobodi ukrepanja za izboljšanje delovnih pogojev;

| 50. | meni, da priznanje tripartitnega zasedanja za rast in zaposlovanje kot institucionalnega telesa prispeva k udeležbi socialnih partnerjev v ekonomski politiki EU; |
| --- | --- |

50.

meni, da priznanje tripartitnega zasedanja za rast in zaposlovanje kot institucionalnega telesa prispeva k udeležbi socialnih partnerjev v ekonomski politiki EU;

| 51. | meni, da je prispevek evropskih in nacionalnih socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe k doseganju strategije EU2020 posebej pomemben v zvezi z doseganjem ciljev zaposlovanja ter posodabljanjem in izvajanjem agende prožne varnosti; |
| --- | --- |

51.

meni, da je prispevek evropskih in nacionalnih socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe k doseganju strategije EU2020 posebej pomemben v zvezi z doseganjem ciljev zaposlovanja ter posodabljanjem in izvajanjem agende prožne varnosti;

| 52. | poziva Komisijo in nacionalne vlade, naj prevzamejo odgovornost za položaj, v katerem so „izključeni“ delavci (delavci z netipičnimi ali zelo netipičnimi pogodbami), ter naj njihove pravice in zahteve glede socialne varnosti uravnajo s tistimi, ki jih imajo „vključeni“ delavci; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo in nacionalne vlade, naj prevzamejo odgovornost za položaj, v katerem so „izključeni“ delavci (delavci z netipičnimi ali zelo netipičnimi pogodbami), ter naj njihove pravice in zahteve glede socialne varnosti uravnajo s tistimi, ki jih imajo „vključeni“ delavci;

| 53. | poziva socialne partnerje na evropski in nacionalni ravni, naj podprejo naložbe v strategije učenja, ki so prilagojene zahtevam trga, in pozdravlja „okvir ukrepov za vseživljenjski razvoj kompetenc in kvalifikacij“, ki so ga že sprejeli socialni partnerji; |
| --- | --- |

53.

poziva socialne partnerje na evropski in nacionalni ravni, naj podprejo naložbe v strategije učenja, ki so prilagojene zahtevam trga, in pozdravlja „okvir ukrepov za vseživljenjski razvoj kompetenc in kvalifikacij“, ki so ga že sprejeli socialni partnerji;

| 54. | meni, da morajo tisti, ki so udeleženi pri ukrepih za vključitev na trg dela ali ukrepih za njihovo pripravo na (ponovni) vstop na trg dela, ter organizacije civilne družbe, ki jim zagotavljajo te storitve ali jih zastopajo, sodelovati pri oblikovanju, izvajanju in uresničevanju politik, ki jih zadevajo; |
| --- | --- |

54.

meni, da morajo tisti, ki so udeleženi pri ukrepih za vključitev na trg dela ali ukrepih za njihovo pripravo na (ponovni) vstop na trg dela, ter organizacije civilne družbe, ki jim zagotavljajo te storitve ali jih zastopajo, sodelovati pri oblikovanju, izvajanju in uresničevanju politik, ki jih zadevajo;

| 55. | ugotavlja, da se udeleženost socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe pri oblikovanju in izvajanju politik po državah članicah močno razlikuje, da pa na splošno prevladujejo težnje k uporabi širše palete instrumentov za dosego ciljev politik; meni, da je treba kakovost socialnega in institucionalnega priznanja, ki ga imajo socialni partnerji, še nadalje krepiti na nacionalni ravni in mu dati bolj materialni značaj, saj je pomemben za kakovost njihovega prispevka; vendar zlasti poudarja, da se kakovost socialnega dialoga zelo razlikuje od države do države in od sektorja do sektorja, ter odločno poziva socialne partnerje, naj razvijejo pristno socialno partnerstvo na vseh ravneh; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da se udeleženost socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe pri oblikovanju in izvajanju politik po državah članicah močno razlikuje, da pa na splošno prevladujejo težnje k uporabi širše palete instrumentov za dosego ciljev politik; meni, da je treba kakovost socialnega in institucionalnega priznanja, ki ga imajo socialni partnerji, še nadalje krepiti na nacionalni ravni in mu dati bolj materialni značaj, saj je pomemben za kakovost njihovega prispevka; vendar zlasti poudarja, da se kakovost socialnega dialoga zelo razlikuje od države do države in od sektorja do sektorja, ter odločno poziva socialne partnerje, naj razvijejo pristno socialno partnerstvo na vseh ravneh;

| 56. | meni, da so se kolektivna pogajanja izkazala za učinkovit instrument za ohranjanje zaposlenosti in da delodajalcem in delavcem omogočajo, da poiščejo učinkovite rešitve za spoprijemanje z upadom gospodarske rasti; v zvezi s tem poudarja pomen trdnega dogovora med socialnimi partnerji v nacionalnih sistemih, v katerih je raven varstva z delovnim pravom najnižja; |
| --- | --- |

56.

meni, da so se kolektivna pogajanja izkazala za učinkovit instrument za ohranjanje zaposlenosti in da delodajalcem in delavcem omogočajo, da poiščejo učinkovite rešitve za spoprijemanje z upadom gospodarske rasti; v zvezi s tem poudarja pomen trdnega dogovora med socialnimi partnerji v nacionalnih sistemih, v katerih je raven varstva z delovnim pravom najnižja;

| 57. | je prepričan, da je uspešen socialni dialog na delovnem mestu večinoma odvisen od zmogljivosti, ki jih imajo na voljo zastopstva delavcev za zagotavljanje kakovostnih informacij, od rednega usposabljanja in od zadostnega časa; |
| --- | --- |

57.

je prepričan, da je uspešen socialni dialog na delovnem mestu večinoma odvisen od zmogljivosti, ki jih imajo na voljo zastopstva delavcev za zagotavljanje kakovostnih informacij, od rednega usposabljanja in od zadostnega časa;

| 58. | je prepričan, da je vloga vlad odločilna pri zagotavljanju osnovnih pogojev za vključujoča in učinkovita kolektivna pogajanja ter za vključitev tripartitnih struktur, da bi k javnemu oblikovanju politik pritegnili socialne partnerje na institucionalno opredeljen, vsebinski in enakopraven način ter v skladu z nacionalnimi praksami in tradicijami; |
| --- | --- |

58.

je prepričan, da je vloga vlad odločilna pri zagotavljanju osnovnih pogojev za vključujoča in učinkovita kolektivna pogajanja ter za vključitev tripartitnih struktur, da bi k javnemu oblikovanju politik pritegnili socialne partnerje na institucionalno opredeljen, vsebinski in enakopraven način ter v skladu z nacionalnimi praksami in tradicijami;

*

* *

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru za socialno zaščito, Evropskemu odboru za zaposlovanje ter vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk. |
| --- | --- |

59.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru za socialno zaščito, Evropskemu odboru za zaposlovanje ter vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0123.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0466.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0574.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0339.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0371.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/48

---

Torek, 6. julij 2010Zelena knjiga Komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski uniji

P7_TA(2010)0264

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o zeleni knjigi Komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski uniji (2009/2153(INI))

2011/C 351 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 191 in 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije, namenjenih spodbujanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja,

ob upoštevanju zelene knjige Evropske komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski uniji (KOM(2008)0811),

ob upoštevanju sklepov, ki jih je Svet Evropske unije sprejel 25. junija 2009 (11462/09 z dne 26. junija 2009),

ob upoštevanju Direktive 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o odpadkih (1),

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (2),

ob upoštevanju stališča Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2002 o končnem skupnem stališču Sveta za sprejetje sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi šestega akcijskega programa Skupnosti o okolju (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2008 o trajnostnem kmetijstvu in bioplinu: potreba po spremembi zakonodaje EU (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 o „2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah“ (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o vmesnem pregledu šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti (6),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 14. novembra 2007 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2007 o tematski strategiji za varstvo tal (8),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 25. oktobra 2005 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pošiljkah odpadkov (9),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (10),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 17. junija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (11),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2007 o tematski strategiji o recikliranju odpadkov (12),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0203/2010),

| A. | ker pobuda Komisije, predstavljena v njeni zeleni knjigi, pomeni priložnost za ukrepanje Skupnosti pri ravnanju z biološkimi odpadki, |
| --- | --- |

A.

ker pobuda Komisije, predstavljena v njeni zeleni knjigi, pomeni priložnost za ukrepanje Skupnosti pri ravnanju z biološkimi odpadki,

| B. | ker pravilno ravnanje z biološkimi odpadki nima le okoljskih, pač pa tudi družbene in ekonomske prednosti, |
| --- | --- |

B.

ker pravilno ravnanje z biološkimi odpadki nima le okoljskih, pač pa tudi družbene in ekonomske prednosti,

| C. | ker člen 2(4) okvirne direktive o odpadkih določa, da se posebna ali dopolnilna pravila o ravnanju z določenimi kategorijami odpadkov lahko določijo s posebnimi direktivami, |
| --- | --- |

C.

ker člen 2(4) okvirne direktive o odpadkih določa, da se posebna ali dopolnilna pravila o ravnanju z določenimi kategorijami odpadkov lahko določijo s posebnimi direktivami,

| D. | ker Direktiva 1999/31/ES o odlagališčih odpadkov ne zagotavlja dovolj instrumentov za trajnostno ravnanje z biološkimi odpadki, |
| --- | --- |

D.

ker Direktiva 1999/31/ES o odlagališčih odpadkov ne zagotavlja dovolj instrumentov za trajnostno ravnanje z biološkimi odpadki,

| E. | ker so pravila o ravnanju z biološkimi odpadki razdrobljena in veljavni zakonodajni instrumenti niso dovolj, da bi uresničili zadane cilje učinkovitega ravnanja z biološkimi odpadki; ker je zaradi tega potrebna posebna direktiva za ravnanje z biološkimi odpadki; ker bi bila že sama združitev vseh različnih pravil o ravnanju z biološkimi odpadki v enem samem zakonodajnem dokumentu izkaz zakonodajne odličnosti in boljše priprave zakonodaje, obenem pa bi prinesla poenostavitev, večjo jasnost, boljše spremljanje in okrepljeno izvajanje ter pravno varnost in tako zagotovila dolgoročno zaupanje javnih in zasebnih vlagateljev, |
| --- | --- |

E.

ker so pravila o ravnanju z biološkimi odpadki razdrobljena in veljavni zakonodajni instrumenti niso dovolj, da bi uresničili zadane cilje učinkovitega ravnanja z biološkimi odpadki; ker je zaradi tega potrebna posebna direktiva za ravnanje z biološkimi odpadki; ker bi bila že sama združitev vseh različnih pravil o ravnanju z biološkimi odpadki v enem samem zakonodajnem dokumentu izkaz zakonodajne odličnosti in boljše priprave zakonodaje, obenem pa bi prinesla poenostavitev, večjo jasnost, boljše spremljanje in okrepljeno izvajanje ter pravno varnost in tako zagotovila dolgoročno zaupanje javnih in zasebnih vlagateljev,

| F. | ker je bila v sklepih konference o recikliranju bioloških odpadkov v Evropi 15. februarja 2010 v Barceloni, ki so se je udeležili tudi Svet, Komisija in Evropski parlament (13), izjava, da je treba oblikovati evropski zakonodajni okvir o bioloških odpadkih, saj je zdaj prelomni trenutek za spodbujanje take ureditve, |
| --- | --- |

F.

ker je bila v sklepih konference o recikliranju bioloških odpadkov v Evropi 15. februarja 2010 v Barceloni, ki so se je udeležili tudi Svet, Komisija in Evropski parlament (13), izjava, da je treba oblikovati evropski zakonodajni okvir o bioloških odpadkih, saj je zdaj prelomni trenutek za spodbujanje take ureditve,

| G. | ker bi morala biti posebna direktiva o bioloških odpadkih dovolj prilagodljiva, da bi upoštevala različne razpoložljive možnosti ravnanja, obenem pa obstaja veliko spremenljivk in lokalnih vidikov, ki jih je treba upoštevati, |
| --- | --- |

G.

ker bi morala biti posebna direktiva o bioloških odpadkih dovolj prilagodljiva, da bi upoštevala različne razpoložljive možnosti ravnanja, obenem pa obstaja veliko spremenljivk in lokalnih vidikov, ki jih je treba upoštevati,

| H. | ker obstaja zaradi zelo različnih politik držav članic pri ravnanju z biološkimi odpadki še neizrabljen potencial; ker je potrebno boljše ravnanje s temi odpadki, da bi dosegli učinkovito in trajnostno upravljanje virov; ker bi bilo treba povečati ločeno zbiranje bioloških odpadkov, da bi uresničili cilje za recikliranje in obnovljive vire energije ter s tem prispevali k uresničevanju ciljev strategije EU 2020, zlasti v okviru vodilne pobude za učinkovito rabo virov, |
| --- | --- |

H.

ker obstaja zaradi zelo različnih politik držav članic pri ravnanju z biološkimi odpadki še neizrabljen potencial; ker je potrebno boljše ravnanje s temi odpadki, da bi dosegli učinkovito in trajnostno upravljanje virov; ker bi bilo treba povečati ločeno zbiranje bioloških odpadkov, da bi uresničili cilje za recikliranje in obnovljive vire energije ter s tem prispevali k uresničevanju ciljev strategije EU 2020, zlasti v okviru vodilne pobude za učinkovito rabo virov,

| I. | ker ločeno zbiranje omogoča zlasti optimalno ravnanje z nekaterimi vrstami bioloških odpadkov, na primer kuhinjskimi odpadki na ravni potrošnikov in gostinstva ter biološko razgradljivimi odpadki in odpadki, primernimi za kompostiranje, iz gostinskih obratov, ki uporabljajo posodo in pribor za enkratno uporabo, |
| --- | --- |

I.

ker ločeno zbiranje omogoča zlasti optimalno ravnanje z nekaterimi vrstami bioloških odpadkov, na primer kuhinjskimi odpadki na ravni potrošnikov in gostinstva ter biološko razgradljivimi odpadki in odpadki, primernimi za kompostiranje, iz gostinskih obratov, ki uporabljajo posodo in pribor za enkratno uporabo,

| J. | ker kompostiranje bioloških odpadkov omogoča recikliranje proizvodov, ki so biološko razgradljivi in primerni za kompostiranje in zajeti v pobudi Skupnosti (pobuda za vodilni trg), |
| --- | --- |

J.

ker kompostiranje bioloških odpadkov omogoča recikliranje proizvodov, ki so biološko razgradljivi in primerni za kompostiranje in zajeti v pobudi Skupnosti (pobuda za vodilni trg),

| K. | ker je treba določiti standarde kakovosti na ravni EU za ravnanje z biološkimi odpadki in kakovost komposta; ker bo ureditev meril kakovosti za kompost, ki bo zajemala celovit pristop in zagotovila sledljivost, kakovost in varno uporabo, omogočila večje zaupanje potrošnikov v ta proizvod; ker bi bilo treba kompost oceniti glede na njegovo kakovost, tako da uporaba komposta ne bo imela škodljivega učinka na tla in podtalnico, zlasti na kmetijske proizvode, ki se pridelajo v takih tleh, |
| --- | --- |

K.

ker je treba določiti standarde kakovosti na ravni EU za ravnanje z biološkimi odpadki in kakovost komposta; ker bo ureditev meril kakovosti za kompost, ki bo zajemala celovit pristop in zagotovila sledljivost, kakovost in varno uporabo, omogočila večje zaupanje potrošnikov v ta proizvod; ker bi bilo treba kompost oceniti glede na njegovo kakovost, tako da uporaba komposta ne bo imela škodljivega učinka na tla in podtalnico, zlasti na kmetijske proizvode, ki se pridelajo v takih tleh,

| L. | ker so za uresničitev ciljev za preusmeritev bioloških odpadkov z odlagališč zaradi slabega izvajanja teh ciljev potrebne dodatne zakonodajne smernice, |
| --- | --- |

L.

ker so za uresničitev ciljev za preusmeritev bioloških odpadkov z odlagališč zaradi slabega izvajanja teh ciljev potrebne dodatne zakonodajne smernice,

| M. | ker bodo morda potrebni zaščitni ukrepi, s katerimi bi zagotovili, da zaradi uporabe komposta ne bo prišlo do onesnaževanja tal ali podtalnice, |
| --- | --- |

M.

ker bodo morda potrebni zaščitni ukrepi, s katerimi bi zagotovili, da zaradi uporabe komposta ne bo prišlo do onesnaževanja tal ali podtalnice,

| N. | ker je treba preučiti in ovrednotiti tudi možnosti za uporabo komposta slabe kakovosti, da ne bi ogrozili okolja ali zdravja ljudi, in ker bi ustrezna opredelitev na ravni EU, kdaj je kompost proizvod in kdaj odpadek, omogočila državam članicam lažje odločanje o vprašanjih uporabe komposta, |
| --- | --- |

N.

ker je treba preučiti in ovrednotiti tudi možnosti za uporabo komposta slabe kakovosti, da ne bi ogrozili okolja ali zdravja ljudi, in ker bi ustrezna opredelitev na ravni EU, kdaj je kompost proizvod in kdaj odpadek, omogočila državam članicam lažje odločanje o vprašanjih uporabe komposta,

| O. | ker je Evropa, gospodarna z viri, ena vodilnih pobud strategije Evropa 2020 in je zato treba spodbujati učinkovito rabo virov; ker recikliranje bioloških odpadkov prispeva k učinkovitejši rabi virov, |
| --- | --- |

O.

ker je Evropa, gospodarna z viri, ena vodilnih pobud strategije Evropa 2020 in je zato treba spodbujati učinkovito rabo virov; ker recikliranje bioloških odpadkov prispeva k učinkovitejši rabi virov,

| P. | ker vlažni biološki odpadki zmanjšujejo učinkovitost sežiganja; ker direktiva o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije posredno spodbuja sežiganje bioloških odpadkov; ker lahko biološki odpadki bolje prispevajo k boju proti podnebnim spremembam, če jih recikliramo v kompost za izboljšanje kakovosti tal, in k skladiščenju ogljika, tega pa sedaj direktiva o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije ne spodbuja, |
| --- | --- |

P.

ker vlažni biološki odpadki zmanjšujejo učinkovitost sežiganja; ker direktiva o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije posredno spodbuja sežiganje bioloških odpadkov; ker lahko biološki odpadki bolje prispevajo k boju proti podnebnim spremembam, če jih recikliramo v kompost za izboljšanje kakovosti tal, in k skladiščenju ogljika, tega pa sedaj direktiva o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije ne spodbuja,

| Q. | ker je anaerobna razgradnja za proizvodnjo bioplina učinkovit način energetske predelave, tako pridobljeno pregnito blato pa se lahko uporabi za proizvodnjo komposta, |
| --- | --- |

Q.

ker je anaerobna razgradnja za proizvodnjo bioplina učinkovit način energetske predelave, tako pridobljeno pregnito blato pa se lahko uporabi za proizvodnjo komposta,

| R. | ker mora biti glavni cilj primernega ravnanja z biološkimi odpadki rezultat, kar pomeni, da lahko ostanejo na razpolago vse tehnološke možnosti za ravnanje z biološkimi odpadki za spodbujanje inovacij, znanstvenih raziskav in konkurenčnosti, |
| --- | --- |

R.

ker mora biti glavni cilj primernega ravnanja z biološkimi odpadki rezultat, kar pomeni, da lahko ostanejo na razpolago vse tehnološke možnosti za ravnanje z biološkimi odpadki za spodbujanje inovacij, znanstvenih raziskav in konkurenčnosti,

| S. | ker je med prehodom na družbo recikliranja in razvojem gospodarstva z nizkimi emisijami ogljika ter možnostmi za nova zelena delovna mesta na tem področju precejšnja sinergija, zato je treba tudi nameniti sredstva za raziskave o vplivu delovnega okolja na zbiranje bioloških odpadkov in ravnanje z njimi, |
| --- | --- |

S.

ker je med prehodom na družbo recikliranja in razvojem gospodarstva z nizkimi emisijami ogljika ter možnostmi za nova zelena delovna mesta na tem področju precejšnja sinergija, zato je treba tudi nameniti sredstva za raziskave o vplivu delovnega okolja na zbiranje bioloških odpadkov in ravnanje z njimi,

| T. | ker bi morale Komisija in države članice spodbujati dejavnosti za povečevanje okoljske ozaveščenosti na tem področju, zlasti v šolah, da bi spodbudili trajnostno ravnanje s trdnimi komunalnimi odpadki in povečali ozaveščenost javnosti glede prednosti ločenega zbiranja; ker imajo občine in komunalna podjetja pomembno vlogo pri svetovanju in obveščanju javnosti o preprečevanju nastajanja odpadkov, |
| --- | --- |

T.

ker bi morale Komisija in države članice spodbujati dejavnosti za povečevanje okoljske ozaveščenosti na tem področju, zlasti v šolah, da bi spodbudili trajnostno ravnanje s trdnimi komunalnimi odpadki in povečali ozaveščenost javnosti glede prednosti ločenega zbiranja; ker imajo občine in komunalna podjetja pomembno vlogo pri svetovanju in obveščanju javnosti o preprečevanju nastajanja odpadkov,

| U. | ker biološki odpadki tvorijo več kot 30 % trdnih komunalnih odpadkov; ker je v Evropski uniji čedalje več bioloških odpadkov, če ti končajo na odlagališčih, pa predstavljajo pomemben vir emisij toplogrednih plinov in drugih negativnih vplivov na okolje, zaradi česar je ravnanje z odpadki četrti najpomembnejši vir toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

U.

ker biološki odpadki tvorijo več kot 30 % trdnih komunalnih odpadkov; ker je v Evropski uniji čedalje več bioloških odpadkov, če ti končajo na odlagališčih, pa predstavljajo pomemben vir emisij toplogrednih plinov in drugih negativnih vplivov na okolje, zaradi česar je ravnanje z odpadki četrti najpomembnejši vir toplogrednih plinov,

| V. | ker biološki odpadki iz gospodinjstev niso edini, ki se v praksi trajnostno obdelujejo, |
| --- | --- |

V.

ker biološki odpadki iz gospodinjstev niso edini, ki se v praksi trajnostno obdelujejo,

| W. | ker bi bilo treba ravnanje s tovrstnimi odpadki strukturirati v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki: preprečevanje nastajanja in zmanjševanje, ponovna uporaba, recikliranje, druge vrste predelave, zlasti v zvezi s pridobivanjem energije, kot zadnja možnost pa odlaganje (v skladu s členom 4 okvirne direktive o odpadkih, ki določa, da je recikliranje bioloških odpadkov boljše od sežiganja, saj s tem preprečimo nastajanje metana ter prispevamo k boju proti podnebnim spremembam s skladiščenjem ogljika in izboljšanjem kakovosti zemlje); ker je preprečevanje nastajanja prednostni cilj ravnanja z biološkimi odpadki in ker omogoča zlasti izogibanje živilskim in zelenim odpadkom, recimo prek boljšega načrtovanja javnih parkov z rastlinami in drevesi, ki ne potrebujejo intenzivnega vzdrževanja, |
| --- | --- |

W.

ker bi bilo treba ravnanje s tovrstnimi odpadki strukturirati v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki: preprečevanje nastajanja in zmanjševanje, ponovna uporaba, recikliranje, druge vrste predelave, zlasti v zvezi s pridobivanjem energije, kot zadnja možnost pa odlaganje (v skladu s členom 4 okvirne direktive o odpadkih, ki določa, da je recikliranje bioloških odpadkov boljše od sežiganja, saj s tem preprečimo nastajanje metana ter prispevamo k boju proti podnebnim spremembam s skladiščenjem ogljika in izboljšanjem kakovosti zemlje); ker je preprečevanje nastajanja prednostni cilj ravnanja z biološkimi odpadki in ker omogoča zlasti izogibanje živilskim in zelenim odpadkom, recimo prek boljšega načrtovanja javnih parkov z rastlinami in drevesi, ki ne potrebujejo intenzivnega vzdrževanja,

| X. | ker je treba to vprašanje obravnavati iz celovite perspektive energetske politike in politike varstva tal ter v skladu s cilji glede blaženja podnebnih sprememb, če želimo napredovati proti okoljsko učinkovitemu ravnanju z biološkimi odpadki; ker je dodatna prednost ohranjanje biološke raznovrstnosti, ko se biološki odpadki uporabljajo kot nadomestilo za šoto, s čimer se zaščitijo mokriščni ekosistemi, |
| --- | --- |

X.

ker je treba to vprašanje obravnavati iz celovite perspektive energetske politike in politike varstva tal ter v skladu s cilji glede blaženja podnebnih sprememb, če želimo napredovati proti okoljsko učinkovitemu ravnanju z biološkimi odpadki; ker je dodatna prednost ohranjanje biološke raznovrstnosti, ko se biološki odpadki uporabljajo kot nadomestilo za šoto, s čimer se zaščitijo mokriščni ekosistemi,

| Y. | ker lahko anaerobna razgradnja za proizvodnjo bioplina iz bioloških odpadkov koristno prispeva k trajnostnemu ravnanju z viri v EU in k trajnostnemu izpolnjevanju ciljev glede obnovljive energije v EU, |
| --- | --- |

Y.

ker lahko anaerobna razgradnja za proizvodnjo bioplina iz bioloških odpadkov koristno prispeva k trajnostnemu ravnanju z viri v EU in k trajnostnemu izpolnjevanju ciljev glede obnovljive energije v EU,

| Z. | ker bi bilo treba biološke odpadke obravnavati kot dragocen naravni vir za proizvodnjo kakovostnega komposta, s čimer bi prispevali k boju proti degradaciji tal v Evropi, ohranjanju rodovitnosti tal, zmanjšanju uporabe kemičnih gnojil v kmetijstvu, zlasti gnojil na podlagi fosforja, in povečanju zmogljivosti tal za zadrževanje vode, |
| --- | --- |

Z.

ker bi bilo treba biološke odpadke obravnavati kot dragocen naravni vir za proizvodnjo kakovostnega komposta, s čimer bi prispevali k boju proti degradaciji tal v Evropi, ohranjanju rodovitnosti tal, zmanjšanju uporabe kemičnih gnojil v kmetijstvu, zlasti gnojil na podlagi fosforja, in povečanju zmogljivosti tal za zadrževanje vode,

| AA. | ker države članice uporabljajo različne sisteme ravnanja z odpadki, odlaganje trdnih komunalnih odpadkov pa je v Evropski uniji še vedno najpogosteje uporabljan postopek, čeprav je za okolje to najslabša rešitev, |
| --- | --- |

AA.

ker države članice uporabljajo različne sisteme ravnanja z odpadki, odlaganje trdnih komunalnih odpadkov pa je v Evropski uniji še vedno najpogosteje uporabljan postopek, čeprav je za okolje to najslabša rešitev,

| AB. | ker ima proizvodnja goriva za prevoz iz bioloških odpadkov pomembno prednost za okolje, |
| --- | --- |

AB.

ker ima proizvodnja goriva za prevoz iz bioloških odpadkov pomembno prednost za okolje,

| AC. | ker je treba na področju ravnanja z biološkimi odpadki spodbujati znanstvene raziskave in tehnološke inovacije, |
| --- | --- |

AC.

ker je treba na področju ravnanja z biološkimi odpadki spodbujati znanstvene raziskave in tehnološke inovacije,

| AD. | ker ločeno zbiranje zdaj omogoča preprečevanje kontaminacije in spodbuja pridobivanje kakovostnega komposta z zagotavljanjem kakovostnih materialov za recikliranje bioloških odpadkov ter boljšo učinkovitostjo energetske predelave, |
| --- | --- |

AD.

ker ločeno zbiranje zdaj omogoča preprečevanje kontaminacije in spodbuja pridobivanje kakovostnega komposta z zagotavljanjem kakovostnih materialov za recikliranje bioloških odpadkov ter boljšo učinkovitostjo energetske predelave,

| AE. | ker študije in izkušnje, ki so na voljo v državah članicah, kažejo, da je pomembno ločeno zbiranje odpadkov, ki je izvedljivo, pa tudi okoljsko in ekonomsko trajnostno, moralo pa bi biti tudi obvezno; ker mora biti ločeno zbiranje pogoj za proizvodnjo visokokakovostnega komposta, |
| --- | --- |

AE.

ker študije in izkušnje, ki so na voljo v državah članicah, kažejo, da je pomembno ločeno zbiranje odpadkov, ki je izvedljivo, pa tudi okoljsko in ekonomsko trajnostno, moralo pa bi biti tudi obvezno; ker mora biti ločeno zbiranje pogoj za proizvodnjo visokokakovostnega komposta,

Zakonodaja

| 1. | odločno poziva Komisijo, naj pregleda veljavno zakonodajo za biološke odpadke, da bo ob upoštevanju načela subsidiarnosti pripravila predlog posebne direktive do konca leta 2010, ki bo med drugim vključevala:






  — | uvedbo sistema obveznega ločenega zbiranja za države članice, razen če to ni primerna izbira z okoljskega in ekonomskega vidika; |
| --- | --- | --- |

1.

odločno poziva Komisijo, naj pregleda veljavno zakonodajo za biološke odpadke, da bo ob upoštevanju načela subsidiarnosti pripravila predlog posebne direktive do konca leta 2010, ki bo med drugim vključevala:

—

uvedbo sistema obveznega ločenega zbiranja za države članice, razen če to ni primerna izbira z okoljskega in ekonomskega vidika;

| — | recikliranje bioloških odpadkov; |
| --- | --- |

—

recikliranje bioloških odpadkov;

| — | kakovostno razvrščanje različnih vrst komposta iz bioloških odpadkov; |
| --- | --- |

—

kakovostno razvrščanje različnih vrst komposta iz bioloških odpadkov;

| 2. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v nacionalnih emisijskih načrtih količinske opredelitve zmanjšanja ekvivalenta CO2, ki bo doseženo z recikliranjem in kompostiranjem; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v nacionalnih emisijskih načrtih količinske opredelitve zmanjšanja ekvivalenta CO2, ki bo doseženo z recikliranjem in kompostiranjem;

| 3. | ugotavlja, da bi prihodnji okvir Evropske unije za veliko držav članic zagotovil pravno svetovanje in pojasnitev ter jih spodbujal k naložbam na področju ravnanja z biološkimi odpadki; odločno poziva Komisijo, naj države članice podpre pri uvajanju sistemov za ločevanje odpadkov in pripravi obvezujoče in ambiciozne načrte za recikliranje tovrstnih odpadkov; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da bi prihodnji okvir Evropske unije za veliko držav članic zagotovil pravno svetovanje in pojasnitev ter jih spodbujal k naložbam na področju ravnanja z biološkimi odpadki; odločno poziva Komisijo, naj države članice podpre pri uvajanju sistemov za ločevanje odpadkov in pripravi obvezujoče in ambiciozne načrte za recikliranje tovrstnih odpadkov;

| 4. | opominja, da šesti okoljski akcijski program Skupnosti 2001–2010 z dne 22. julija 2002 v svojem členu 8(2)(iv) zavezuje Komisijo k razvoju zakonodaje za ravnanje z biološkimi odpadki kot eno prednostnih nalog, da bi dosegli cilj trajnostne uporabe naravnih virov in odpadkov ter ravnanja z njimi, vendar osem let kasneje zakonodajni predlog še vedno ni v pripravi, kar je nesprejemljivo; |
| --- | --- |

4.

opominja, da šesti okoljski akcijski program Skupnosti 2001–2010 z dne 22. julija 2002 v svojem členu 8(2)(iv) zavezuje Komisijo k razvoju zakonodaje za ravnanje z biološkimi odpadki kot eno prednostnih nalog, da bi dosegli cilj trajnostne uporabe naravnih virov in odpadkov ter ravnanja z njimi, vendar osem let kasneje zakonodajni predlog še vedno ni v pripravi, kar je nesprejemljivo;

| 5. | poziva Komisijo, naj v svoji presoji vplivov opredeli boljši sistem ravnanja z biološkimi odpadki glede recikliranja ločeno zbranih bioloških odpadkov, uporabe kompostiranja za kmetijske in ekološke koristi, mehanske/biološke možnosti obdelave in uporabe bioloških odpadkov kot vir za pridobivanje energije; meni, da bi na tej presoji morala temeljiti priprava novega pravnega okvira Evropske unije o biološko razgradljivih odpadkih; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v svoji presoji vplivov opredeli boljši sistem ravnanja z biološkimi odpadki glede recikliranja ločeno zbranih bioloških odpadkov, uporabe kompostiranja za kmetijske in ekološke koristi, mehanske/biološke možnosti obdelave in uporabe bioloških odpadkov kot vir za pridobivanje energije; meni, da bi na tej presoji morala temeljiti priprava novega pravnega okvira Evropske unije o biološko razgradljivih odpadkih;

Uporaba

| 6. | odločno poziva Komisijo, naj v skladu s členom 6 okvirne direktive o odpadkih skupaj z državami članicami določi merila za proizvodnjo in uporabo komposta visoke kakovosti ter sprejme minimalne zahteve za končne proizvode, ki bodo omogočale razvrščanje po kakovosti različnih načinov uporabe za različne komposte, pridobljene z obdelavo bioloških odpadkov, in sicer v sklopu strategije, ki bo temeljila na celovitem pristopu, s čimer bosta poleg kakovosti zagotovljeni tudi sledljivost in varna uporaba proizvoda; |
| --- | --- |

6.

odločno poziva Komisijo, naj v skladu s členom 6 okvirne direktive o odpadkih skupaj z državami članicami določi merila za proizvodnjo in uporabo komposta visoke kakovosti ter sprejme minimalne zahteve za končne proizvode, ki bodo omogočale razvrščanje po kakovosti različnih načinov uporabe za različne komposte, pridobljene z obdelavo bioloških odpadkov, in sicer v sklopu strategije, ki bo temeljila na celovitem pristopu, s čimer bosta poleg kakovosti zagotovljeni tudi sledljivost in varna uporaba proizvoda;

Energija

| 7. | meni, da je anaerobna razgradnja zlasti uporabna za biološke odpadke, ker daje s hranili bogate snovi za izboljšanje tal, pregnito blato in bioplin, ki je obnovljiva energija, ki se lahko pretvori v biometan ali uporabi za pridobivanje električne energije za pokritje osnovnih obremenitev; |
| --- | --- |

7.

meni, da je anaerobna razgradnja zlasti uporabna za biološke odpadke, ker daje s hranili bogate snovi za izboljšanje tal, pregnito blato in bioplin, ki je obnovljiva energija, ki se lahko pretvori v biometan ali uporabi za pridobivanje električne energije za pokritje osnovnih obremenitev;

| 8. | meni, da je povezanost sežiganja bioloških odpadkov s pridobivanjem energije pomemben pogoj za to, da postane sežiganje bioloških odpadkov sprejemljiva možnost v hierarhiji ravnanja z odpadki, |
| --- | --- |

8.

meni, da je povezanost sežiganja bioloških odpadkov s pridobivanjem energije pomemben pogoj za to, da postane sežiganje bioloških odpadkov sprejemljiva možnost v hierarhiji ravnanja z odpadki,

| 9. | poudarja, da je treba biti pri recikliranju bioloških odpadkov za proizvodnjo energije pozoren na vidike energetske učinkovitosti in trajnostnega razvoja ter predvsem da je treba tako proizvodnjo uporabiti na čim učinkovitejši način, zato ponavlja, da je ločeno zbiranje odpadkov ključno za izpolnjevanje zahtev iz direktive o odlagališčih (14), da bi zagotovili vir kakovostnih snovi za reciklažo bioloških odpadkov in izboljšali učinkovitost pridobivanja energije; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba biti pri recikliranju bioloških odpadkov za proizvodnjo energije pozoren na vidike energetske učinkovitosti in trajnostnega razvoja ter predvsem da je treba tako proizvodnjo uporabiti na čim učinkovitejši način, zato ponavlja, da je ločeno zbiranje odpadkov ključno za izpolnjevanje zahtev iz direktive o odlagališčih (14), da bi zagotovili vir kakovostnih snovi za reciklažo bioloških odpadkov in izboljšali učinkovitost pridobivanja energije;

| 10. | ugotavlja, da je treba pustiti odprta vsa tehnološka orodja in vse možnosti za kar najboljše recikliranje ali pridobivanje bioplina, če naj bi povečali stopnje preusmeritve, recikliranja in pridobivanja bioplina; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je treba pustiti odprta vsa tehnološka orodja in vse možnosti za kar najboljše recikliranje ali pridobivanje bioplina, če naj bi povečali stopnje preusmeritve, recikliranja in pridobivanja bioplina;

| 11. | meni, da so biološki odpadki pomemben obnovljiv vir za proizvodnjo električne energije ter biogoriva za prevoz in plina za uporabo v plinskih omrežjih, saj se biometan (ki sestoji večinoma iz metana – 50–75 % – in ogljikovega dioksida) pridobiva s prečiščevanjem bioplina, ter poziva Komisijo, naj preuči in spodbudi možnosti za uporabo bioloških odpadkov za pridobivanje bioplina; |
| --- | --- |

11.

meni, da so biološki odpadki pomemben obnovljiv vir za proizvodnjo električne energije ter biogoriva za prevoz in plina za uporabo v plinskih omrežjih, saj se biometan (ki sestoji večinoma iz metana – 50–75 % – in ogljikovega dioksida) pridobiva s prečiščevanjem bioplina, ter poziva Komisijo, naj preuči in spodbudi možnosti za uporabo bioloških odpadkov za pridobivanje bioplina;

| 12. | poudarja, da je treba biološke odpadke bolj preusmerjati stran od odlagališč; v zvezi s tem ugotavlja, da lahko biološki odpadki prispevajo k cilju EU najmanj 20 % obnovljive energije do leta 2020 ter cilju direktive EU o kakovosti goriv; opominja, da direktiva o obnovljivih virih podpira uporabo vseh vrst biomase, tudi bioloških odpadkov za energetske namene, kot obnovljivega vira energije, in da biogoriva iz odpadkov štejejo dvojno na poti k dosegi cilja 10 % glede obnovljivih virov energije v prometu; zato poziva države članice, naj upoštevajo pridobivanje energije iz biološko razgradljivih delov odpadkov v svoji nacionalni zakonodaji kot del celovite politike glede hierarhije odpadkov ter si izmenjajo zamisli o najboljši praksi; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba biološke odpadke bolj preusmerjati stran od odlagališč; v zvezi s tem ugotavlja, da lahko biološki odpadki prispevajo k cilju EU najmanj 20 % obnovljive energije do leta 2020 ter cilju direktive EU o kakovosti goriv; opominja, da direktiva o obnovljivih virih podpira uporabo vseh vrst biomase, tudi bioloških odpadkov za energetske namene, kot obnovljivega vira energije, in da biogoriva iz odpadkov štejejo dvojno na poti k dosegi cilja 10 % glede obnovljivih virov energije v prometu; zato poziva države članice, naj upoštevajo pridobivanje energije iz biološko razgradljivih delov odpadkov v svoji nacionalni zakonodaji kot del celovite politike glede hierarhije odpadkov ter si izmenjajo zamisli o najboljši praksi;

Raziskave in inovacije

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpira znanstvene raziskave in tehnološke inovacije na področju ravnanja z biološkimi odpadki; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpira znanstvene raziskave in tehnološke inovacije na področju ravnanja z biološkimi odpadki;

| 14. | poziva Komisijo k nadaljnjemu sodelovanju pri raziskavah metod obdelave bioloških odpadkov za boljšo presojo koristi v povezavi s prstjo predelavo energije in vplivi na okolje; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo k nadaljnjemu sodelovanju pri raziskavah metod obdelave bioloških odpadkov za boljšo presojo koristi v povezavi s prstjo predelavo energije in vplivi na okolje;

Ozaveščanje in obveščanje

| 15. | odločno poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo dejavnosti za povečanje okoljske ozaveščenosti o bioloških odpadkih, zlasti v šolah in višjih izobraževalnih ustanovah, da bi spodbudili boljše vedenjske vzorce glede preprečevanja nastajanja odpadkov in trajnostno ravnanje z biološkimi odpadki in trdnimi komunalnimi odpadki ter povečali ozaveščenost javnosti o preprečevanju nastajanja odpadkov in recikliranju ter prednostih ločenega zbiranja in biološke obdelave bioloških odpadkov; v zvezi s tem poudarja, kako pomembna je vloga mest, občin in komunalnih podjetij pri svetovanju in pripravi informacij za državljane s področja preprečevanja nastajanja odpadkov, |
| --- | --- |

15.

odločno poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo dejavnosti za povečanje okoljske ozaveščenosti o bioloških odpadkih, zlasti v šolah in višjih izobraževalnih ustanovah, da bi spodbudili boljše vedenjske vzorce glede preprečevanja nastajanja odpadkov in trajnostno ravnanje z biološkimi odpadki in trdnimi komunalnimi odpadki ter povečali ozaveščenost javnosti o preprečevanju nastajanja odpadkov in recikliranju ter prednostih ločenega zbiranja in biološke obdelave bioloških odpadkov; v zvezi s tem poudarja, kako pomembna je vloga mest, občin in komunalnih podjetij pri svetovanju in pripravi informacij za državljane s področja preprečevanja nastajanja odpadkov,

Okoljski vidiki

| 16. | meni, da je treba obdelane biološke odpadke uporabiti za ohranjanje organske snovi in sklenitev krogotokov hranilnih snovi, zlasti fosfatnega tokokroga, tako da se jih reciklira v tla; zato poziva Komisijo, naj prizna, da je treba preskusiti, ali politike prispevajo k omilitvi nesprejemljivo hitrega izrabljanja svetovnih fosfatnih virov; |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba obdelane biološke odpadke uporabiti za ohranjanje organske snovi in sklenitev krogotokov hranilnih snovi, zlasti fosfatnega tokokroga, tako da se jih reciklira v tla; zato poziva Komisijo, naj prizna, da je treba preskusiti, ali politike prispevajo k omilitvi nesprejemljivo hitrega izrabljanja svetovnih fosfatnih virov;

| 17. | poudarja, da je treba biološke odpadke, ki ne vsebujejo škodljivih snovi, obravnavati kot dragocen naravni vir za proizvodnjo kakovostnega komposta; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba biološke odpadke, ki ne vsebujejo škodljivih snovi, obravnavati kot dragocen naravni vir za proizvodnjo kakovostnega komposta;

| 18. | meni, da je prihodnost kmetijstva odvisna tudi od ohranjanja in obnavljanja rodovitnosti tal; ugotavlja, da lahko uporaba kakovostnega komposta v kmetijstvu prispeva k ohranjanju rodovitnosti tal, povečanju zmogljivosti tal za zadrževanje vode, zmogljivosti za vezavo ogljika in zmanjšanju uporabe sintetičnih gnojil; poudarja vlogo držav članic pri zagotavljanju kakovostnega komposta na kmetijskih zemljiščih; |
| --- | --- |

18.

meni, da je prihodnost kmetijstva odvisna tudi od ohranjanja in obnavljanja rodovitnosti tal; ugotavlja, da lahko uporaba kakovostnega komposta v kmetijstvu prispeva k ohranjanju rodovitnosti tal, povečanju zmogljivosti tal za zadrževanje vode, zmogljivosti za vezavo ogljika in zmanjšanju uporabe sintetičnih gnojil; poudarja vlogo držav članic pri zagotavljanju kakovostnega komposta na kmetijskih zemljiščih;

| 19. | opozarja, da je pline, ki se sproščajo pri kompostiranju snovi na odlagališčih, le težko nadzorovati, kar utegne biti resna nevarnost za okolje in ozračje; opozarja tudi, da k pravilno zasnovanemu kompostiranju predvsem bioloških komunalnih odpadkov sodi tudi varstvo podtalnice pred izcednimi vodami iz kompostišča; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je pline, ki se sproščajo pri kompostiranju snovi na odlagališčih, le težko nadzorovati, kar utegne biti resna nevarnost za okolje in ozračje; opozarja tudi, da k pravilno zasnovanemu kompostiranju predvsem bioloških komunalnih odpadkov sodi tudi varstvo podtalnice pred izcednimi vodami iz kompostišča;

| 20. | poudarja, da ima kombinacija kompostiranja in fermentacije ločeno zbranih bioloških odpadkov, če je mogoča, nedvomno prednosti za uresničitev teh ciljev na različnih ravneh (boj proti segrevanju podnebja, degradacija tal in erozija prsti, doseganje ciljev obnovljive energije) in jo je treba spodbujati; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da ima kombinacija kompostiranja in fermentacije ločeno zbranih bioloških odpadkov, če je mogoča, nedvomno prednosti za uresničitev teh ciljev na različnih ravneh (boj proti segrevanju podnebja, degradacija tal in erozija prsti, doseganje ciljev obnovljive energije) in jo je treba spodbujati;

| 21. | zato poziva Komisijo, naj predlaga nacionalne cilje za recikliranje bioloških odpadkov, da bi bilo manj takih odpadkov pri drugih, manj zaželenih rešitvah za ravnanje z odpadki, na primer odlaganju na odlagališčih ali sežiganju; |
| --- | --- |

21.

zato poziva Komisijo, naj predlaga nacionalne cilje za recikliranje bioloških odpadkov, da bi bilo manj takih odpadkov pri drugih, manj zaželenih rešitvah za ravnanje z odpadki, na primer odlaganju na odlagališčih ali sežiganju;

Skladnost z direktivo o odlagališčih

| 22. | opozarja, da mora ravnanje s tovrstnimi odpadki na splošno slediti hierarhiji postopkov za njihovo obdelavo: preprečevanje nastajanja, recikliranje, drugi načini predelave, med drugim za pridobivanje energije, ter odlaganje kot zadnja rešitev (Direktiva 1999/31/ES, člen 5, in Direktiva 2008/98/ES (15)); poziva Komisijo, naj odločneje zagotavlja spoštovanje in uporabo določb o odlaganju odpadkov v vsej Uniji; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da mora ravnanje s tovrstnimi odpadki na splošno slediti hierarhiji postopkov za njihovo obdelavo: preprečevanje nastajanja, recikliranje, drugi načini predelave, med drugim za pridobivanje energije, ter odlaganje kot zadnja rešitev (Direktiva 1999/31/ES, člen 5, in Direktiva 2008/98/ES (15)); poziva Komisijo, naj odločneje zagotavlja spoštovanje in uporabo določb o odlaganju odpadkov v vsej Uniji;

| 23. | ugotavlja, da se veljavni nacionalni zakonodajni ukrepi in sistemi ravnanja z odpadki med državami članicami razlikujejo in da je odlaganje trdnih komunalnih odpadkov v Evropski uniji še vedno najpogosteje uporabljen postopek; poziva države članice, naj povečajo svoje sodelovanje in izmenjavo najboljše prakse na področju ravnanja z biološkimi odpadki; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da se veljavni nacionalni zakonodajni ukrepi in sistemi ravnanja z odpadki med državami članicami razlikujejo in da je odlaganje trdnih komunalnih odpadkov v Evropski uniji še vedno najpogosteje uporabljen postopek; poziva države članice, naj povečajo svoje sodelovanje in izmenjavo najboljše prakse na področju ravnanja z biološkimi odpadki;

| 24. | meni, da je mehansko-biološka obdelava učinkovita možnost, pri kateri se velike količine gnijočih odpadkov uporabi za kompostiranje, anaerobno razgradnjo in pridobivanje energije; |
| --- | --- |

24.

meni, da je mehansko-biološka obdelava učinkovita možnost, pri kateri se velike količine gnijočih odpadkov uporabi za kompostiranje, anaerobno razgradnjo in pridobivanje energije;

Ekonomski vidiki

| 25. | meni, da so potrebne finančne spodbude za širitev tega ločenega zbiranja in drugih sistemov upravljanja bioloških odpadkov, ki kar najbolje izkoristijo obnovo virov; |
| --- | --- |

25.

meni, da so potrebne finančne spodbude za širitev tega ločenega zbiranja in drugih sistemov upravljanja bioloških odpadkov, ki kar najbolje izkoristijo obnovo virov;

| 26. | poudarja, da je treba izboljšati upravljanje z odpadki in bolje uskladiti standarde kakovosti za kompost, da bi spodbudili razvoj evropskega trga za kompost; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba izboljšati upravljanje z odpadki in bolje uskladiti standarde kakovosti za kompost, da bi spodbudili razvoj evropskega trga za kompost;

| 27. | meni, bi moralo biti načelo „onesnaževalec plača“ podlaga za povračilo povečanih stroškov zaradi vnosa škodljivih snovi, tako da negativni zunanji dejavniki uporabe bioloških odpadkov ne bi bremenili kmetijstva; |
| --- | --- |

27.

meni, bi moralo biti načelo „onesnaževalec plača“ podlaga za povračilo povečanih stroškov zaradi vnosa škodljivih snovi, tako da negativni zunanji dejavniki uporabe bioloških odpadkov ne bi bremenili kmetijstva;

| 28. | poudarja, da v številnih državah članicah nekaj infrastrukture že obstaja, vendar so potrebne finančne spodbude, da bi oblikovali in razvili morebitne trge za kompost, pregnito blato, bioenergijo in biogorivo iz bioloških odpadkov; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da v številnih državah članicah nekaj infrastrukture že obstaja, vendar so potrebne finančne spodbude, da bi oblikovali in razvili morebitne trge za kompost, pregnito blato, bioenergijo in biogorivo iz bioloških odpadkov;

| 29. | poudarja okoljske koristi proizvodnje goriv za prevoz iz bioloških odpadkov; poziva države članice, naj glede na hierarhijo ravnanja z odpadki upoštevajo te koristi pri izvajanju okvirne direktive o odpadkih, ter Komisijo, naj jih upošteva pri pripravi smernic o izvajanju; |
| --- | --- |

29.

poudarja okoljske koristi proizvodnje goriv za prevoz iz bioloških odpadkov; poziva države članice, naj glede na hierarhijo ravnanja z odpadki upoštevajo te koristi pri izvajanju okvirne direktive o odpadkih, ter Komisijo, naj jih upošteva pri pripravi smernic o izvajanju;

| 30. | poziva Komisijo, naj v vse sedanje ali dodatne študije učinka vključi vprašanje, katere vrste ekonomskih spodbud, skladov ali pomoči bi lahko uporabili ali ustvarili za razvoj in izvajanje tehnologij, ki omogočajo pravilno ravnanje z biološkimi odpadki; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj v vse sedanje ali dodatne študije učinka vključi vprašanje, katere vrste ekonomskih spodbud, skladov ali pomoči bi lahko uporabili ali ustvarili za razvoj in izvajanje tehnologij, ki omogočajo pravilno ravnanje z biološkimi odpadki;

*

* *

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

31.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 114, 27.4.2006, str. 9.

(2)  UL L 182, 16.7.1999, str. 1.

(3)  UL C 271 E, 7.11.2002, str. 154.

(4)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 29.

(5)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 44.

(6)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 18.

(7)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 281.

(8)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 138.

(9)  UL C 272 E, 9.11.2006, str. 59.

(10)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 599.

(11)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 81.

(12)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 135.

(13)  Sporočilo sekretariata Sveta z dne 9. marca 2010, dokument Sveta 7307/10.

(14)  Direktiva 1999/31/ES, uvodna izjava 17.

(15)  UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

---

Sreda, 7. julij 2010

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/56

---

Sreda, 7. julij 2010Prejemki direktorjev javnih družb in politika prejemkov v sektorju finančnih storitev

P7_TA(2010)0265

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o prejemkih direktorjev javnih družb in politiki prejemkov v sektorju finančnih storitev (2010/2009(INI))

2011/C 351 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 30. aprila 2009 o plačnih politikah v sektorju finančnih storitev (C(2009)3159),

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 30. aprila 2009 o dopolnitvi priporočil 2004/913/ES in 2005/162/ES glede sistema prejemkov direktorjev javnih družb (C(2009)3177),

ob upoštevanju predloga Komisije za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov (KOM(2009)0362),

ob upoštevanju načel Foruma za finančno stabilnost z dne 2. aprila 2009 za premišljeno prakso nadomestil in priloženih izvedbenih standardov z dne 25. septembra 2009,

ob upoštevanju načel na visoki ravni za politiko prejemkov Odbora evropskih bančnih nadzornikov (CEBS) z dne 20. aprila 2009,

ob upoštevanju poročila Odbora evropskih bančnih nadzornikov o nacionalnem izvajanju njegovih načel na visoki ravni za politiko prejemkov z dne 11. junija 2010,

ob upoštevanju načel za nadomestila in metodologije za oceno standardov, ki jih je januarja 2010 predlagal Baselski odbor za bančni nadzor,

ob upoštevanju dokumenta Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz februarja 2010 o upravljanju družb in finančni krizi – sklepi in novi primeri dobre prakse za boljše izvajanje načel,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o deontoloških vprašanjih glede upravljanja družb (1),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 2. junija 2010 o korporativnem upravljanju finančnih institucij in politiki prejemkov (KOM(2010)0284),

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. junija 2010 o izvajanju Priporočila Komisije 2009/385/ES (Priporočilo iz leta 2009 o prejemkih direktorjev) o dopolnitvi priporočil 2004/913/ES in 2005/162/ES glede sistema prejemkov direktorjev javnih družb v državah članicah EU (KOM(2010)0285),

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. junija 2010 o izvajanju Priporočila Komisije 2009/384/ES o plačnih politikah v sektorju finančnih storitev v državah članicah EU (KOM(2010)0286),

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0208/2010),

| A. | ker je bila v finančnem sektorju in nekaterih javnih družbah politika prejemkov za kategorije zaposlenih, ki s svojo poklicno dejavnostjo bistveno vplivajo na profil tveganja podjetja ali družbe, takšna, da je spodbujala transakcije za kratkoročno dobičkonosnost, kot posledica pa so se čedalje bolj tvegani poslovni modeli razvili do take mere, da so bili v škodo delavcev, varčevalcev in vlagateljev ter trajnostne rasti na splošno, |
| --- | --- |

A.

ker je bila v finančnem sektorju in nekaterih javnih družbah politika prejemkov za kategorije zaposlenih, ki s svojo poklicno dejavnostjo bistveno vplivajo na profil tveganja podjetja ali družbe, takšna, da je spodbujala transakcije za kratkoročno dobičkonosnost, kot posledica pa so se čedalje bolj tvegani poslovni modeli razvili do take mere, da so bili v škodo delavcev, varčevalcev in vlagateljev ter trajnostne rasti na splošno,

| B. | ker je Komisija v svoji zeleni knjigi o korporativnem upravljanju finančnih institucij in politiki prejemkov poudarila, da so bile finančne institucije zaradi pomanjkanja učinkovitih kontrolnih mehanizmov izpostavljene prevelikim tveganjem in da bi bilo treba pri korporativnem upravljanju upoštevati stabilnost finančnega sistema, ki je odvisen od dejanj številnih udeležencev, |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija v svoji zeleni knjigi o korporativnem upravljanju finančnih institucij in politiki prejemkov poudarila, da so bile finančne institucije zaradi pomanjkanja učinkovitih kontrolnih mehanizmov izpostavljene prevelikim tveganjem in da bi bilo treba pri korporativnem upravljanju upoštevati stabilnost finančnega sistema, ki je odvisen od dejanj številnih udeležencev,

| C. | ker so neprimerne strukture prejemkov nekaterih finančnih institucij, ki spodbujajo prekomerna in nepremišljena tveganja, prispevale k kopičenju tveganj, zaradi katerih je prišlo do sedanje finančne, gospodarske in socialne krize ter so zato glavna skrb oblikovalcev politike in regulatorjev, |
| --- | --- |

C.

ker so neprimerne strukture prejemkov nekaterih finančnih institucij, ki spodbujajo prekomerna in nepremišljena tveganja, prispevale k kopičenju tveganj, zaradi katerih je prišlo do sedanje finančne, gospodarske in socialne krize ter so zato glavna skrb oblikovalcev politike in regulatorjev,

| D. | ker morajo finančne institucije kot del svoje družbene odgovornosti na celovit način upoštevati družbeno okolje, v katerem delujejo, pa tudi interese vseh sodelujočih strani, na primer strank, delničarjev in zaposlenih, |
| --- | --- |

D.

ker morajo finančne institucije kot del svoje družbene odgovornosti na celovit način upoštevati družbeno okolje, v katerem delujejo, pa tudi interese vseh sodelujočih strani, na primer strank, delničarjev in zaposlenih,

| E. | ker so se na svetovni, evropski in nacionalni ravni začele izvajati številne pobude za obravnavanje sporne prakse prejemkov in ker je bistveno, da se na svetovni ravni sprejme usklajen pristop ter tako zagotovijo enaki konkurenčni pogoji, pa tudi globalna konkurenčnost Evrope in spodbujanje trajnostne in poštene konkurence med trgi, |
| --- | --- |

E.

ker so se na svetovni, evropski in nacionalni ravni začele izvajati številne pobude za obravnavanje sporne prakse prejemkov in ker je bistveno, da se na svetovni ravni sprejme usklajen pristop ter tako zagotovijo enaki konkurenčni pogoji, pa tudi globalna konkurenčnost Evrope in spodbujanje trajnostne in poštene konkurence med trgi,

| F. | ker je v načelih premišljene prakse nadomestil, ki jih je sprejel Forum za finančno stabilnost in so jih potrdili voditelji skupine G-20, opredeljenih pet elementov za premišljeno prakso prejemkov in ker je treba upoštevati pomen spodbujanja sočasnega izvajanja teh načel, |
| --- | --- |

F.

ker je v načelih premišljene prakse nadomestil, ki jih je sprejel Forum za finančno stabilnost in so jih potrdili voditelji skupine G-20, opredeljenih pet elementov za premišljeno prakso prejemkov in ker je treba upoštevati pomen spodbujanja sočasnega izvajanja teh načel,

| G. | ker je treba dogovorjena načela in že sprejete ukrepe glede politike prejemkov nenehno pregledovati in po potrebi prilagoditi, da se po vsej Evropi ustvarijo enotne razmere in da se zagotovi konkurenčnost evropske finančne industrije na svetovni ravni, |
| --- | --- |

G.

ker je treba dogovorjena načela in že sprejete ukrepe glede politike prejemkov nenehno pregledovati in po potrebi prilagoditi, da se po vsej Evropi ustvarijo enotne razmere in da se zagotovi konkurenčnost evropske finančne industrije na svetovni ravni,

| H. | ker so različne znanstvene študije in praktične izkušnje pokazale, da je vpliv nezavezujočih priporočil na politiko prejemkov omejen, zaradi česar je treba uvesti močnejši instrument, ki bo zagotovil spoštovanje teh načel, |
| --- | --- |

H.

ker so različne znanstvene študije in praktične izkušnje pokazale, da je vpliv nezavezujočih priporočil na politiko prejemkov omejen, zaradi česar je treba uvesti močnejši instrument, ki bo zagotovil spoštovanje teh načel,

| I. | ker je Komisija v svojem poročilu navedla, da je kljub spodbudi, ki jo je dala kriza, za izvedbo korenite reforme na področju plačnih politik, le 16 držav članic delno ali v celoti izvedlo priporočilo Komisije, |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija v svojem poročilu navedla, da je kljub spodbudi, ki jo je dala kriza, za izvedbo korenite reforme na področju plačnih politik, le 16 držav članic delno ali v celoti izvedlo priporočilo Komisije,

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja pobude, ki sta jih sprejela Komisija in Forum za finančno stabilnost glede politike prejemkov v finančnem sektorju in javnih družbah na splošno; vendar meni, da bi bilo treba pri uvajanju dodatne regulacije za finančne institucije na področju politike prejemkov in kapitalskih zahtev sorazmerno upoštevati velikost finančne družbe in torej prispevek njenih dejavnosti k sistemskemu tveganju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobude, ki sta jih sprejela Komisija in Forum za finančno stabilnost glede politike prejemkov v finančnem sektorju in javnih družbah na splošno; vendar meni, da bi bilo treba pri uvajanju dodatne regulacije za finančne institucije na področju politike prejemkov in kapitalskih zahtev sorazmerno upoštevati velikost finančne družbe in torej prispevek njenih dejavnosti k sistemskemu tveganju;

| 2. | je seznanjen s predlogi iz poročila v zvezi z direktivami o kapitalskih zahtevah, da bi za politiko prejemkov v finančnem sektorju veljala zavezujoča načela; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen s predlogi iz poročila v zvezi z direktivami o kapitalskih zahtevah, da bi za politiko prejemkov v finančnem sektorju veljala zavezujoča načela;

Učinkovito upravljanje nadomestil

| 3. | poudarja, da bi morali odločitev, ali naj finančna institucija ali javna družba ima komisijo za prejemke, sprejeti nadzorni organi; to bi morali storiti na način, ki je ustrezen glede na njihovo velikost in notranjo organizacijo ter naravo, področje in zapletenost njihovega delovanja; meni, da mora politiko prejemkov opredeliti komisija za prejemke, ki mora biti neodvisna in odgovorna delničarjem in nadzornikom, pri oceni pobud sistema nadomestil pa mora – kadar nadzornik meni, da je to ustrezno, tesno sodelovati z odborom za tveganja v družbi; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi morali odločitev, ali naj finančna institucija ali javna družba ima komisijo za prejemke, sprejeti nadzorni organi; to bi morali storiti na način, ki je ustrezen glede na njihovo velikost in notranjo organizacijo ter naravo, področje in zapletenost njihovega delovanja; meni, da mora politiko prejemkov opredeliti komisija za prejemke, ki mora biti neodvisna in odgovorna delničarjem in nadzornikom, pri oceni pobud sistema nadomestil pa mora – kadar nadzornik meni, da je to ustrezno, tesno sodelovati z odborom za tveganja v družbi;

| 4. | poudarja, da mora imeti komisija za prejemke dostop do vsebine pogodb, s tem da so pogodbe, ki jih pregleduje, zasnovane tako, da omogočajo kaznovanje dejanj hude malomarnosti z zmanjšanjem plačil. Do hude malomarnosti pride zlasti kadar ni spoštovana dolžnost nujne skrbnosti. V tem primeru mora komisija za prejemke zagotoviti, da zmanjšanje plačil ni le simbolične narave, temveč znatno prispeva k plačilu povzročene škode. Prav tako je treba finančne institucije pozvati k uporabi malusa, kar pomeni, da je treba vrniti nadomestilo za uspešnost, če se ugotovi, da je bila uspešnost nizka; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora imeti komisija za prejemke dostop do vsebine pogodb, s tem da so pogodbe, ki jih pregleduje, zasnovane tako, da omogočajo kaznovanje dejanj hude malomarnosti z zmanjšanjem plačil. Do hude malomarnosti pride zlasti kadar ni spoštovana dolžnost nujne skrbnosti. V tem primeru mora komisija za prejemke zagotoviti, da zmanjšanje plačil ni le simbolične narave, temveč znatno prispeva k plačilu povzročene škode. Prav tako je treba finančne institucije pozvati k uporabi malusa, kar pomeni, da je treba vrniti nadomestilo za uspešnost, če se ugotovi, da je bila uspešnost nizka;

| 5. | meni, da morajo biti predsednik in člani komisije za prejemke z glasovalno pravico člani upravnega organa, ki v finančni instituciji ali javni družbine opravljajo nobene izvršilne funkcije. Meni, da bi se morali direktorji in člani odbora izogibati temu, da bi bili istočasno v odborih drugih družb, če obstaja možnost, da bi prišlo do navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

5.

meni, da morajo biti predsednik in člani komisije za prejemke z glasovalno pravico člani upravnega organa, ki v finančni instituciji ali javni družbine opravljajo nobene izvršilne funkcije. Meni, da bi se morali direktorji in člani odbora izogibati temu, da bi bili istočasno v odborih drugih družb, če obstaja možnost, da bi prišlo do navzkrižja interesov;

| 6. | meni, da bi morali, kjer je to ustrezno, delničarji imeti možnost prispevati k opredelitvi vzdržne politike prejemkov in bi lahko v ta namen imeli možnost, da bi na skupščini družbe z nezavezujočim glasovanjem o poročilu o prejemkih izrazili svoje mnenje o tej politiki; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi morali, kjer je to ustrezno, delničarji imeti možnost prispevati k opredelitvi vzdržne politike prejemkov in bi lahko v ta namen imeli možnost, da bi na skupščini družbe z nezavezujočim glasovanjem o poročilu o prejemkih izrazili svoje mnenje o tej politiki;

| 7. | poudarja, da bi morala nadomestila članov neizvršnega odbora vsebovati le fiksno plačo, ne pa plače po učinku ali na podlagi tečaja delnic; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morala nadomestila članov neizvršnega odbora vsebovati le fiksno plačo, ne pa plače po učinku ali na podlagi tečaja delnic;

| 8. | poudarja, da bi morali biti člani, odgovorni za nadzor tveganja, neodvisni od poslovnih enot, ki jih nadzorujejo, in da bi morali imeti ustrezno moč ter prejemati nadomestilo neodvisno od uspešnosti teh enot; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morali biti člani, odgovorni za nadzor tveganja, neodvisni od poslovnih enot, ki jih nadzorujejo, in da bi morali imeti ustrezno moč ter prejemati nadomestilo neodvisno od uspešnosti teh enot;

Učinkovita uskladitev nadomestil s previdnostjo pri prevzemanju tveganj

| 9. | poudarja, da bi prejemki morali biti prilagojeni vsem vrstam tveganj, sorazmerni z izidi tveganj in občutljivi na časovni vidik sedanjih in možnih tveganj, ki vplivajo na splošno uspešnost in stabilnost družbe; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi prejemki morali biti prilagojeni vsem vrstam tveganj, sorazmerni z izidi tveganj in občutljivi na časovni vidik sedanjih in možnih tveganj, ki vplivajo na splošno uspešnost in stabilnost družbe;

| 10. | poudarja, da pri upravljanju javnih družb direktorjev ne smejo voditi le osebni finančni interesi; meni, da so v mnogih primerih osebni finančni interesi direktorjev, ki prejemajo variabilne prejemke, v nasprotju z dolgoročnimi interesi družbe, tudi z interesi zaposlenih in delničarjev; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da pri upravljanju javnih družb direktorjev ne smejo voditi le osebni finančni interesi; meni, da so v mnogih primerih osebni finančni interesi direktorjev, ki prejemajo variabilne prejemke, v nasprotju z dolgoročnimi interesi družbe, tudi z interesi zaposlenih in delničarjev;

| 11. | meni, da bi morali biti sistemi nadomestil sorazmerni z velikostjo, notranjo organizacijo in zapletenostjo finančnih institucij, odražati pa bi morali raznolikost različnih finančnih sektorjev, kot so bančništvo, zavarovanja in upravljanje skladov; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morali biti sistemi nadomestil sorazmerni z velikostjo, notranjo organizacijo in zapletenostjo finančnih institucij, odražati pa bi morali raznolikost različnih finančnih sektorjev, kot so bančništvo, zavarovanja in upravljanje skladov;

| 12. | poudarja, da mora ureditev upravljanja operativnega tveganja višjega vodstva, prevzemalcev tveganja in nadzora revidirati nadzornik, ki opravi tudi temeljite preglede; meni, da bi takšni postopki morali veljati tudi za zaposlene, ki jih skupni prejemki, vključno s pokojninskimi prispevki, uvrščajo v isti plačilni razred kot te kategorije osebja; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora ureditev upravljanja operativnega tveganja višjega vodstva, prevzemalcev tveganja in nadzora revidirati nadzornik, ki opravi tudi temeljite preglede; meni, da bi takšni postopki morali veljati tudi za zaposlene, ki jih skupni prejemki, vključno s pokojninskimi prispevki, uvrščajo v isti plačilni razred kot te kategorije osebja;

| 13. | meni, da bi morale stopnje variabilnih prejemkov temeljiti na vnaprej določenih in izmerljivih merilih učinkovitosti, ki bi morala spodbujati dolgoročno vzdržnost družbe; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi morale stopnje variabilnih prejemkov temeljiti na vnaprej določenih in izmerljivih merilih učinkovitosti, ki bi morala spodbujati dolgoročno vzdržnost družbe;

| 14. | poudarja, da bi morala nadomestila za uspešnost povezati skupni znesek prejemkov s splošno uspešnostjo družbe in kapitalsko osnovo družbe, posamezna nadomestila zaposlenih za uspešnost pa bi morala temeljiti na skupni oceni uspešnosti posameznika, poslovne enote in skupnih izidov družbe; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi morala nadomestila za uspešnost povezati skupni znesek prejemkov s splošno uspešnostjo družbe in kapitalsko osnovo družbe, posamezna nadomestila zaposlenih za uspešnost pa bi morala temeljiti na skupni oceni uspešnosti posameznika, poslovne enote in skupnih izidov družbe;

| 15. | meni, da je osebni finančni interes direktorjev, povezan z variabilnimi prejemki, pogosto v navzkrižju z dolgoročnim interesom družbe; poudarja, da mora biti politika prejemkov direktorjev in drugih zaposlenih, ki so odgovorni za tvegane odločitve, skladna z uravnoteženim in pravilno delujočim sistemom za obvladovanje tveganj in da mora biti med fiksnimi in variabilnimi prejemki ustrezno razmerje; nujno poziva k splošni uvedbi ukrepov, s katerimi bi zmanjšali ali celo ukinili variabilne prejemke za tiste kategorije zaposlenih, ki s svojim delom povzročijo poslabšanje rezultatov družbe; |
| --- | --- |

15.

meni, da je osebni finančni interes direktorjev, povezan z variabilnimi prejemki, pogosto v navzkrižju z dolgoročnim interesom družbe; poudarja, da mora biti politika prejemkov direktorjev in drugih zaposlenih, ki so odgovorni za tvegane odločitve, skladna z uravnoteženim in pravilno delujočim sistemom za obvladovanje tveganj in da mora biti med fiksnimi in variabilnimi prejemki ustrezno razmerje; nujno poziva k splošni uvedbi ukrepov, s katerimi bi zmanjšali ali celo ukinili variabilne prejemke za tiste kategorije zaposlenih, ki s svojim delom povzročijo poslabšanje rezultatov družbe;

| 16. | meni, da bi bilo treba pri določitvi stopnje variabilnih nadomestil upoštevati kvantitativne ukrepe, pa tudi merila uspešnosti glede na kakovost; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bilo treba pri določitvi stopnje variabilnih nadomestil upoštevati kvantitativne ukrepe, pa tudi merila uspešnosti glede na kakovost;

| 17. | meni, da zagotovljene premije ne bi smele biti del sistemov nadomestil; |
| --- | --- |

17.

meni, da zagotovljene premije ne bi smele biti del sistemov nadomestil;

| 18. | meni, da mora biti razlika med najvišjimi in najnižjimi prejemki v podjetju ali družbi razumna – ne zgolj iz etičnih razlogov, pač pa tudi zaradi socialne pravičnosti in gospodarske zdržnosti; |
| --- | --- |

18.

meni, da mora biti razlika med najvišjimi in najnižjimi prejemki v podjetju ali družbi razumna – ne zgolj iz etičnih razlogov, pač pa tudi zaradi socialne pravičnosti in gospodarske zdržnosti;

| 19. | poudarja, da bi morale družbe vzpostaviti notranji postopek, ki bi ga odobril nadzornik za reševanje sporov, do katerih bi lahko prišlo med upravljavci tveganj in operativnimi enotami; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi morale družbe vzpostaviti notranji postopek, ki bi ga odobril nadzornik za reševanje sporov, do katerih bi lahko prišlo med upravljavci tveganj in operativnimi enotami;

| 20. | poudarja, da je treba ta načela razširiti na prejemke vseh zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti bistveno vplivajo na profil tveganj družbe, v kateri delajo, tudi tistih, ki opravljajo naloge višjega vodstva, prevzemalcev tveganja in nadzora, ter zaposlenih, ki jih skupni prejemki, vključno s pokojninskimi prispevki, uvrščajo v isti plačilni razred; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba ta načela razširiti na prejemke vseh zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti bistveno vplivajo na profil tveganj družbe, v kateri delajo, tudi tistih, ki opravljajo naloge višjega vodstva, prevzemalcev tveganja in nadzora, ter zaposlenih, ki jih skupni prejemki, vključno s pokojninskimi prispevki, uvrščajo v isti plačilni razred;

| 21. | poudarja, da zavarovanje za direktorje in uradnike v primeru odgovornosti, ki ščiti direktorje družb, uradnike in višje vodstvo pred zahtevki zaradi tveganih ali malomarnih odločitev ali ukrepov, ki so jih sprejeli pri upravljanju poslov, ni skladno z vzdržnim upravljanjem tveganj na področju prejemkov; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da zavarovanje za direktorje in uradnike v primeru odgovornosti, ki ščiti direktorje družb, uradnike in višje vodstvo pred zahtevki zaradi tveganih ali malomarnih odločitev ali ukrepov, ki so jih sprejeli pri upravljanju poslov, ni skladno z vzdržnim upravljanjem tveganj na področju prejemkov;

Uravnotežena struktura sistema prejemkov

| 22. | poudarja, da morajo biti variabilni in fiksni prejemki uravnoteženi; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da morajo biti variabilni in fiksni prejemki uravnoteženi;

| 23. | predlaga, da se variabilni prejemki izplačajo le, če so vzdržni glede na finančno stanje in kapitalsko osnovo institucije in utemeljeni glede na dolgoročno uspešnost družbe; meni, da bi morali imeti pristojni nadzorni organi pravico, da za finančne institucije omejijo skupno vsoto variabilnih prejemkov za okrepitev lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

23.

predlaga, da se variabilni prejemki izplačajo le, če so vzdržni glede na finančno stanje in kapitalsko osnovo institucije in utemeljeni glede na dolgoročno uspešnost družbe; meni, da bi morali imeti pristojni nadzorni organi pravico, da za finančne institucije omejijo skupno vsoto variabilnih prejemkov za okrepitev lastniškega kapitala;

| 24. | poudarja, da je treba znaten delež variabilne sestavine prejemka odložiti za dovolj dolgo obdobje; obseg deleža in trajanje odloga je treba določiti v skladu s poslovnim ciklom, z naravo poslovanja, njegovimi tveganji in dejavnostmi uslužbenca; pravica do prejemkov, izplačljivih v skladu z dogovorom o odložitvi, se ne bi smela pridobiti pred pravico do sorazmerno plačljivih prejemkov; vsaj 40 % variabilne sestavine prejemka je treba odložiti; v primeru zelo visokega zneska variabilne sestavine prejemka je treba odložiti plačilo vsaj 60 % zneska, pri čemer odlog ne sme trajati manj kot pet let; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba znaten delež variabilne sestavine prejemka odložiti za dovolj dolgo obdobje; obseg deleža in trajanje odloga je treba določiti v skladu s poslovnim ciklom, z naravo poslovanja, njegovimi tveganji in dejavnostmi uslužbenca; pravica do prejemkov, izplačljivih v skladu z dogovorom o odložitvi, se ne bi smela pridobiti pred pravico do sorazmerno plačljivih prejemkov; vsaj 40 % variabilne sestavine prejemka je treba odložiti; v primeru zelo visokega zneska variabilne sestavine prejemka je treba odložiti plačilo vsaj 60 % zneska, pri čemer odlog ne sme trajati manj kot pet let;

| 25. | meni, da bi moral biti znaten delež variabilnega nadomestila dodeljen v negotovinskih instrumentih, kot so podrejeni dolg, varnostni kapital, delnice ali instrumenti, vezani na delnice, če taki instrumenti pomenijo spodbudo, skladno z ustvarjeno dolgoročno vrednostjo in časovno razsežnostjo tveganja; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi moral biti znaten delež variabilnega nadomestila dodeljen v negotovinskih instrumentih, kot so podrejeni dolg, varnostni kapital, delnice ali instrumenti, vezani na delnice, če taki instrumenti pomenijo spodbudo, skladno z ustvarjeno dolgoročno vrednostjo in časovno razsežnostjo tveganja;

| 26. | meni, da bi se morala politika prejemkov uporabljati za vse prejemke, vključno s pokojninami in plačami, da se izognemo špekuliranju s premijami; nadalje meni, da bi morale biti pokojninske premije dodeljene v obliki negotovinskih instrumentov, kot so podrejeni dolg, varnostni kapital, delnice ali instrumenti, vezani na delnice, za uskladitev z dolgoročnimi spodbudami; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi se morala politika prejemkov uporabljati za vse prejemke, vključno s pokojninami in plačami, da se izognemo špekuliranju s premijami; nadalje meni, da bi morale biti pokojninske premije dodeljene v obliki negotovinskih instrumentov, kot so podrejeni dolg, varnostni kapital, delnice ali instrumenti, vezani na delnice, za uskladitev z dolgoročnimi spodbudami;

| 27. | predlaga, da se odpravnina („zlata padala“) v primerih predčasne prekinitve pogodb omeji na največ dve leti fiksne sestavine direktorskih plač in da se odpravi v primeru neizpolnjevanja obveznosti ali prostovoljnega odhoda; |
| --- | --- |

27.

predlaga, da se odpravnina („zlata padala“) v primerih predčasne prekinitve pogodb omeji na največ dve leti fiksne sestavine direktorskih plač in da se odpravi v primeru neizpolnjevanja obveznosti ali prostovoljnega odhoda;

| 28. | poziva, naj se pri opredeljevanju politike prejemkov upošteva enakost med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

28.

poziva, naj se pri opredeljevanju politike prejemkov upošteva enakost med ženskami in moškimi;

| 29. | ponovno poudarja, da je treba kaznovati vse oblike diskriminacije v družbah, zlasti pri opredeljevanju politike prejemkov, pri razvoju poklicne poti in v postopku zaposlovanja direktorjev; |
| --- | --- |

29.

ponovno poudarja, da je treba kaznovati vse oblike diskriminacije v družbah, zlasti pri opredeljevanju politike prejemkov, pri razvoju poklicne poti in v postopku zaposlovanja direktorjev;

Učinkovit nadzor in udeležba zainteresiranih strani

| 30. | meni, da bi morale družbe jasno, podrobno in pravočasno razkrivati informacije o svoji praksi nadomestil in da bi nadzorni organi morali imeti dostop do vseh informacij, ki jih potrebujejo za oceno skladnosti z veljavnimi načeli; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morale družbe jasno, podrobno in pravočasno razkrivati informacije o svoji praksi nadomestil in da bi nadzorni organi morali imeti dostop do vseh informacij, ki jih potrebujejo za oceno skladnosti z veljavnimi načeli;

| 31. | poziva družbe v državni lasti, naj kot druge družbe izvajajo popolno preglednost glede svoje politike prejemkov in bonusov; |
| --- | --- |

31.

poziva družbe v državni lasti, naj kot druge družbe izvajajo popolno preglednost glede svoje politike prejemkov in bonusov;

| 32. | poziva tudi k objavi podrobnosti o pokojninski in dodatni pokojninski ureditvi v družbah, tudi tistih v državni lasti; |
| --- | --- |

32.

poziva tudi k objavi podrobnosti o pokojninski in dodatni pokojninski ureditvi v družbah, tudi tistih v državni lasti;

| 33. | poziva Komisijo, naj okrepi svoja priporočila z dne 30. aprila 2009 o plačni strukturi in prilagoditvi tveganj v skladu z načeli, ki jih je opredelil odbor za finančno stabilnost in septembra 2009 potrdila skupina G20; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj okrepi svoja priporočila z dne 30. aprila 2009 o plačni strukturi in prilagoditvi tveganj v skladu z načeli, ki jih je opredelil odbor za finančno stabilnost in septembra 2009 potrdila skupina G20;

| 34. | poziva Komisijo, naj sprejme trdna zavezujoča načela o politiki prejemkov v finančnem sektorju na podlagi predlogov za bančništvo v poročilu o direktivi o kapitalski ustreznosti, ter obveznost javnega razkritja, ki temelji na postopku „upoštevaj ali pojasni“ za družbe, ki teh načel ne upoštevajo; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj sprejme trdna zavezujoča načela o politiki prejemkov v finančnem sektorju na podlagi predlogov za bančništvo v poročilu o direktivi o kapitalski ustreznosti, ter obveznost javnega razkritja, ki temelji na postopku „upoštevaj ali pojasni“ za družbe, ki teh načel ne upoštevajo;

| 35. | poziva nadzornike v finančnem sektorju, naj izvajajo načela za nadomestila in metodologijo za oceno standardov, ki jih je januarja 2010 predlagal Baselski odbor za bančni nadzor; |
| --- | --- |

35.

poziva nadzornike v finančnem sektorju, naj izvajajo načela za nadomestila in metodologijo za oceno standardov, ki jih je januarja 2010 predlagal Baselski odbor za bančni nadzor;

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo skupno mednarodno strukturo za razkritje števila posameznikov v plačilnih razredih nad enim milijonom evrov, da bodo zajeti glavni elementi plače, bonusi, dolgoročne nagrade in pokojninski prispevki; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo skupno mednarodno strukturo za razkritje števila posameznikov v plačilnih razredih nad enim milijonom evrov, da bodo zajeti glavni elementi plače, bonusi, dolgoročne nagrade in pokojninski prispevki;

| 37. | poziva Komisijo, naj preuči vlogo notranjih in zunanjih revizorjev kot del zagotavljanja celotnega spektra učinkovitega upravljanja družb; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj preuči vlogo notranjih in zunanjih revizorjev kot del zagotavljanja celotnega spektra učinkovitega upravljanja družb;

| 38. | poziva Komisijo, naj preuči krepitev vloge neizvršnih direktorjev, tudi tako, da jim družbe omogočajo stalno usposabljanje in neodvisne svežnje prejemkov, ki odražajo njihovo neodvisno vlogo, ter dodeli nadzornikom pooblastila za pogovore z osebami, ki jim je bilo to odobreno; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj preuči krepitev vloge neizvršnih direktorjev, tudi tako, da jim družbe omogočajo stalno usposabljanje in neodvisne svežnje prejemkov, ki odražajo njihovo neodvisno vlogo, ter dodeli nadzornikom pooblastila za pogovore z osebami, ki jim je bilo to odobreno;

| 39. | poziva Komisijo, naj v svojih zakonodajnih predlogih pojasni vlogo nadzornih organov v politiki prejemkov; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj v svojih zakonodajnih predlogih pojasni vlogo nadzornih organov v politiki prejemkov;

| 40. | poudarja, da se variabilni prejemki ne smejo izplačevati s pomočjo sredstev ali metod, ki omogočajo izogibanje plačevanju davkov na dohodek za te prejemke; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da se variabilni prejemki ne smejo izplačevati s pomočjo sredstev ali metod, ki omogočajo izogibanje plačevanju davkov na dohodek za te prejemke;

| 41. | poziva, naj se zagotovi, da se regulacija prejemkov ne bo izvajala na škodo temeljnih pravic, zagotovljenih s pogodbami, zlasti pravice socialnih partnerjev, da v skladu z nacionalno zakonodajo in tradicijo sklepajo in izvajajo kolektivne pogodbe; |
| --- | --- |

41.

poziva, naj se zagotovi, da se regulacija prejemkov ne bo izvajala na škodo temeljnih pravic, zagotovljenih s pogodbami, zlasti pravice socialnih partnerjev, da v skladu z nacionalno zakonodajo in tradicijo sklepajo in izvajajo kolektivne pogodbe;

| 42. | poziva Komisijo, naj vzpostavi okvir Evropske unije za krizno upravljanje, da bi tako preprečili novo finančno krizo, ob upoštevanju pobud, ki jih sprejmejo mednarodna telesa, kot sta skupina G20 in Mednarodni denarni sklad; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj vzpostavi okvir Evropske unije za krizno upravljanje, da bi tako preprečili novo finančno krizo, ob upoštevanju pobud, ki jih sprejmejo mednarodna telesa, kot sta skupina G20 in Mednarodni denarni sklad;

| 43. | poziva Komisijo, naj spodbudi države članice, da bi javne družbe in družbe za finančne storitve opomnile na njihovo družbeno odgovornost, omadeževano javno podobo in potrebo po dobrem zgledu v mednarodni družbi blaginje; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj spodbudi države članice, da bi javne družbe in družbe za finančne storitve opomnile na njihovo družbeno odgovornost, omadeževano javno podobo in potrebo po dobrem zgledu v mednarodni družbi blaginje;

| 44. | meni, da je nadaljevanje poslovanja ali ohranjanje podružnic v nesodelujočih državah na splošno v nasprotju z dolgoročnim interesom družb, in poziva k oblikovanju evropske strategije za boj proti davčnim oazam, da bi začeli uresničevati izjave skupine G20 v Londonu in Pittsburghu; |
| --- | --- |

44.

meni, da je nadaljevanje poslovanja ali ohranjanje podružnic v nesodelujočih državah na splošno v nasprotju z dolgoročnim interesom družb, in poziva k oblikovanju evropske strategije za boj proti davčnim oazam, da bi začeli uresničevati izjave skupine G20 v Londonu in Pittsburghu;

*

* *

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter regulativnim organom EU in nacionalnim regulativnim organom. |
| --- | --- |

45.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter regulativnim organom EU in nacionalnim regulativnim organom.

---

(1)  Sprejeta besedila P7_TA(2010)0165.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/61

---

Sreda, 7. julij 2010Priporočila Komisiji o čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorju

P7_TA(2010)0276

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 s priporočili Komisiji o čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorju (2010/2006(INI))

2011/C 351 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira ukrepov za finančne storitve: akcijski načrt (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. oktobra 2009 z naslovom „Okvir EU za čezmejno obvladovanje krize v bančnem sektorju“ (KOM(2009)0561),

ob upoštevanju predloga z dne 23. septembra 2009 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (KOM(2009)0499),

ob upoštevanju predloga z dne 23. septembra 2009 o odločbi Sveta o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko (KOM(2009)0500),

ob upoštevanju predloga z dne 23. septembra 2009 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (KOM (2009)0501),

ob upoštevanju Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (2),

ob upoštevanju Direktive 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (3),

ob upoštevanju Direktive 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemu zajamčenih vlog (4),

ob upoštevanju Direktive 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij (5),

ob upoštevanju Druge direktive Sveta št. 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (6), Tretje direktive Sveta 78/855/EGS z dne 9. oktobra 1978 o združitvi delniških družb (7) in Šeste direktive Sveta 82/891/EGS z dne 17. decembra 1982 o delitvi delniških družb (8),

ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 1. junija 2008 o sodelovanju med finančnimi nadzornimi organi, centralnimi bankami in finančnimi ministrstvi Evropske unije za čezmejno finančno stabilnost,

ker je skupina na visoki ravni za finančni nadzor pod vodstvom Jacquesa de Larosièra v priporočilu 13 iz svojega poročila, ki ga je 25. februarja 2009 predložila predsedniku Barrosu, pozvala k uvedbi skladnega in funkcionalnega ureditvenega okvira v EU za krizno upravljanje,

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0213/2010),

| A. | ker v Uniji obstaja notranji trg za bančne storitve, in ne skupka med seboj neodvisnih storitev, notranji trg pa je odločilnega pomena za svetovno konkurenčnost Unije, |
| --- | --- |

A.

ker v Uniji obstaja notranji trg za bančne storitve, in ne skupka med seboj neodvisnih storitev, notranji trg pa je odločilnega pomena za svetovno konkurenčnost Unije,

| B. | ker je sedanja mednarodna ureditev za obvladovanje krize v bančnem sektorju nezadostna, |
| --- | --- |

B.

ker je sedanja mednarodna ureditev za obvladovanje krize v bančnem sektorju nezadostna,

| C. | ker se je izkazalo, da so obstoječi nadzorni mehanizmi EU in mednarodni nadzorni mehanizmi za finančni sektor neučinkoviti pri preprečevanju ali zadostnem omejevanju širjenja negativnih vplivov, |
| --- | --- |

C.

ker se je izkazalo, da so obstoječi nadzorni mehanizmi EU in mednarodni nadzorni mehanizmi za finančni sektor neučinkoviti pri preprečevanju ali zadostnem omejevanju širjenja negativnih vplivov,

| D. | ker so stroški obvladovanja krize preveč obremenili davkoplačevalce, rast in delovna mesta, |
| --- | --- |

D.

ker so stroški obvladovanja krize preveč obremenili davkoplačevalce, rast in delovna mesta,

| E. | ker je za minimalizacijo stroškov za davkoplačevalce, ki nastanejo pri vsaki krizi finančnih trgov in institucij, nujno sodelovanje pri delitvi bremena, najprej delničarjev in nato upnikov, |
| --- | --- |

E.

ker je za minimalizacijo stroškov za davkoplačevalce, ki nastanejo pri vsaki krizi finančnih trgov in institucij, nujno sodelovanje pri delitvi bremena, najprej delničarjev in nato upnikov,

| F. | ker so bili zaradi neobstoja ali neustreznosti predpisov Unije in nadzora sprejeti neusklajeni ukrepi nacionalnih organov, kar je povečalo tveganje protekcionizma in izkrivljanja konkurence, med drugim z državno pomočjo, ogrožena pa je tudi gradnja notranjega trga finančnih storitev, |
| --- | --- |

F.

ker so bili zaradi neobstoja ali neustreznosti predpisov Unije in nadzora sprejeti neusklajeni ukrepi nacionalnih organov, kar je povečalo tveganje protekcionizma in izkrivljanja konkurence, med drugim z državno pomočjo, ogrožena pa je tudi gradnja notranjega trga finančnih storitev,

| G. | ker bi bil enoten pristop k preprečevanju propada bančnih skupin bolj v skladu s konceptom notranjega trga, |
| --- | --- |

G.

ker bi bil enoten pristop k preprečevanju propada bančnih skupin bolj v skladu s konceptom notranjega trga,

| H. | ker je močan notranji trg finančnih storitev odločilnega pomena za svetovno konkurenčnost Unije, |
| --- | --- |

H.

ker je močan notranji trg finančnih storitev odločilnega pomena za svetovno konkurenčnost Unije,

| I. | ker morajo bančni akterji nujno prevzeti odgovornost in tako prispevati k uresničitvi osnovnega cilja obnove finančnih trgov, ki stremi k dolgoročnemu financiranju gospodarstva, |
| --- | --- |

I.

ker morajo bančni akterji nujno prevzeti odgovornost in tako prispevati k uresničitvi osnovnega cilja obnove finančnih trgov, ki stremi k dolgoročnemu financiranju gospodarstva,

| J. | ker morajo institucije EU zaradi krize in v skladu s pričakovanji državljanov v dialogu z G-2O in drugimi mednarodnimi forumi takoj oblikovati primeren okvir za ohranjanje finančne stabilnosti, minimalizacijo stroškov za davkoplačevalce, ohranjanje osnovnih bančnih storitev in zaščito imetnikov vlog v primeru krize, |
| --- | --- |

J.

ker morajo institucije EU zaradi krize in v skladu s pričakovanji državljanov v dialogu z G-2O in drugimi mednarodnimi forumi takoj oblikovati primeren okvir za ohranjanje finančne stabilnosti, minimalizacijo stroškov za davkoplačevalce, ohranjanje osnovnih bančnih storitev in zaščito imetnikov vlog v primeru krize,

| K. | ker finančna stabilnost in povezani finančni trgi zahtevajo čezmejni nadzor čezmejnih in sistemskih finančnih institucij, |
| --- | --- |

K.

ker finančna stabilnost in povezani finančni trgi zahtevajo čezmejni nadzor čezmejnih in sistemskih finančnih institucij,

| L. | ker je namen okvira EU za čezmejno obvladovanje krize pooblastiti ustrezne organe za sprejemanje ukrepov, kar vključuje poseg v upravljanje bančnih skupin, če je to potrebno (zlasti, vendar ne izključno, v depozitnih bankah, kjer je možnost sistemskega tveganja), |
| --- | --- |

L.

ker je namen okvira EU za čezmejno obvladovanje krize pooblastiti ustrezne organe za sprejemanje ukrepov, kar vključuje poseg v upravljanje bančnih skupin, če je to potrebno (zlasti, vendar ne izključno, v depozitnih bankah, kjer je možnost sistemskega tveganja),

| M. | ker je namen zakonodajnega okvira EU za čezmejno obvladovanje krize prav tako ureditev čezmejnih bančnih skupin in posameznih bank, ki čezmejno poslujejo samo prek podružnic; ker bi morala za čezmejne bančne skupine veljati enotna ureditev, |
| --- | --- |

M.

ker je namen zakonodajnega okvira EU za čezmejno obvladovanje krize prav tako ureditev čezmejnih bančnih skupin in posameznih bank, ki čezmejno poslujejo samo prek podružnic; ker bi morala za čezmejne bančne skupine veljati enotna ureditev,

| N. | ker odločen odziv na krizo zahteva skladen in celovit pristop, ki vključuje boljši nadzor (izvajanje nove nadzorne strukture EU), boljše predpise (potekajoče pobude, kot so tiste v z zvezi z Direktivo 2006/48/ES, Direktivo 2006/49/ES, Direktivo 94/19/ES, nagrajevanjem vodstvenih delavcev itd.) in učinkovit okvir EU za obvladovanje krize za finančne institucije, |
| --- | --- |

N.

ker odločen odziv na krizo zahteva skladen in celovit pristop, ki vključuje boljši nadzor (izvajanje nove nadzorne strukture EU), boljše predpise (potekajoče pobude, kot so tiste v z zvezi z Direktivo 2006/48/ES, Direktivo 2006/49/ES, Direktivo 94/19/ES, nagrajevanjem vodstvenih delavcev itd.) in učinkovit okvir EU za obvladovanje krize za finančne institucije,

| O. | ker bi bilo treba zaradi uničujočih posledic propadov za več držav in sektorjev ter gospodarstvo nasploh načelo „onesnaževalec plača“ razširiti na finančni sektor, |
| --- | --- |

O.

ker bi bilo treba zaradi uničujočih posledic propadov za več držav in sektorjev ter gospodarstvo nasploh načelo „onesnaževalec plača“ razširiti na finančni sektor,

| P. | ker bi bilo treba zgodnje posredovanje v bančnih krizah in njihovo reševanje sprožiti na podlagi jasno določenih meril, vključno s podkapitaliziranostjo, zmanjšano likvidnostjo ter znižanjem kakovosti in vrednosti sredstev; ker bi moralo biti posredovanje tesno vezano na sisteme zajamčenih vlog; |
| --- | --- |

P.

ker bi bilo treba zgodnje posredovanje v bančnih krizah in njihovo reševanje sprožiti na podlagi jasno določenih meril, vključno s podkapitaliziranostjo, zmanjšano likvidnostjo ter znižanjem kakovosti in vrednosti sredstev; ker bi moralo biti posredovanje tesno vezano na sisteme zajamčenih vlog;

| Q. | ker so potrebni strog kodeks ravnanja EU za poslovodstva in mehanizmi za preprečevanje neprimernega obnašanja, razviti pa bi jih bilo treba v skladu z mednarodnimi pobudami, |
| --- | --- |

Q.

ker so potrebni strog kodeks ravnanja EU za poslovodstva in mehanizmi za preprečevanje neprimernega obnašanja, razviti pa bi jih bilo treba v skladu z mednarodnimi pobudami,

| R. | ker je pomembno, da Komisija opravi celovito oceno učinka pri obravnavanju vprašanja, ali bi bile primerne nove smernice za upravljanje podjetij, |
| --- | --- |

R.

ker je pomembno, da Komisija opravi celovito oceno učinka pri obravnavanju vprašanja, ali bi bile primerne nove smernice za upravljanje podjetij,

| S. | ker bi morala Komisija po treh letih delovanja Evropskega bančnega organa (EBA), ureditve EU za reševanje bank, sklada EU za finančno stabilnost in enote za reševanje preučiti, ali bi bilo okvir za obvladovanje kriz ustrezno razširiti še na druge, nebančne finančne ustanove, vključno z zavarovalnicami ter upravljavci premoženja in skladov, vendar ne omejeno nanje; prav tako bi morala preučiti, ali bi bilo izvedljivo in primerno ustanoviti omrežje nacionalnih skladov za stabilnost za vse ustanove, ki ne sodelujejo v skladu EU za finančno stabilnost, kot je predlagano v priporočilu 3 v prilogi, |
| --- | --- |

S.

ker bi morala Komisija po treh letih delovanja Evropskega bančnega organa (EBA), ureditve EU za reševanje bank, sklada EU za finančno stabilnost in enote za reševanje preučiti, ali bi bilo okvir za obvladovanje kriz ustrezno razširiti še na druge, nebančne finančne ustanove, vključno z zavarovalnicami ter upravljavci premoženja in skladov, vendar ne omejeno nanje; prav tako bi morala preučiti, ali bi bilo izvedljivo in primerno ustanoviti omrežje nacionalnih skladov za stabilnost za vse ustanove, ki ne sodelujejo v skladu EU za finančno stabilnost, kot je predlagano v priporočilu 3 v prilogi,

| T. | ker bi se bilo treba izogniti moralnemu tveganju, da se prepreči prevzemanje prevelikih tveganj, potreben pa je tudi okvir, ki bo varoval sistem, in ne posameznih „prestopnikov“ v njem, zlasti pa se reševalnih skladov ne bi smelo uporabljati za reševanje delničarjev bank ali izplačevanje nagrad upravi za njen neuspeh;ker bi se morale institucije, ki uporabljajo ureditev EU za reševanje bank v tem kontekstu, spoprijeti s posledicami, kot so upravni in reševalni ukrepi; ker bi morala postati odprava „moralnega tveganja“ vodilno načelo pri prihodnjem finančnem nadzoru, |
| --- | --- |

T.

ker bi se bilo treba izogniti moralnemu tveganju, da se prepreči prevzemanje prevelikih tveganj, potreben pa je tudi okvir, ki bo varoval sistem, in ne posameznih „prestopnikov“ v njem, zlasti pa se reševalnih skladov ne bi smelo uporabljati za reševanje delničarjev bank ali izplačevanje nagrad upravi za njen neuspeh;ker bi se morale institucije, ki uporabljajo ureditev EU za reševanje bank v tem kontekstu, spoprijeti s posledicami, kot so upravni in reševalni ukrepi; ker bi morala postati odprava „moralnega tveganja“ vodilno načelo pri prihodnjem finančnem nadzoru,

| U. | ker je zaradi sedanjih gospodarskih, finančnih in socialnih težav, pa tudi številnih novih zakonskih zahtev za banke potreben postopen in razumen pristop, ne smejo pa postati ovira za ambiciozen in nujen program, |
| --- | --- |

U.

ker je zaradi sedanjih gospodarskih, finančnih in socialnih težav, pa tudi številnih novih zakonskih zahtev za banke potreben postopen in razumen pristop, ne smejo pa postati ovira za ambiciozen in nujen program,

| V. | ker prenos sredstev znotraj bančne skupine v nobenem primeru ne bi smel ogroziti finančne in likvidnostne stabilnosti prenosnika sredstev in bi ga bilo treba opraviti po pošteni tržni oceni oziroma ceni; ker bi bilo treba oblikovati jasna načela za ovrednotenje oslabljenih sredstev in za obravnavo podrejenih družb in podružnic s sedežem v gostiteljskih državah, |
| --- | --- |

V.

ker prenos sredstev znotraj bančne skupine v nobenem primeru ne bi smel ogroziti finančne in likvidnostne stabilnosti prenosnika sredstev in bi ga bilo treba opraviti po pošteni tržni oceni oziroma ceni; ker bi bilo treba oblikovati jasna načela za ovrednotenje oslabljenih sredstev in za obravnavo podrejenih družb in podružnic s sedežem v gostiteljskih državah,

| W. | ker bi morala Unija oblikovati skupno stališče, kdo naj ukrepa v primeru krize v finančnih institucijah, kaj naj bi naredil ter kdaj in kako, |
| --- | --- |

W.

ker bi morala Unija oblikovati skupno stališče, kdo naj ukrepa v primeru krize v finančnih institucijah, kaj naj bi naredil ter kdaj in kako,

| X. | ker bi morali ukrepi za bančni sektor spodbujati realno gospodarstvo ter njegove potrebe po kratko- in dolgoročnem financiranju in naložbah, |
| --- | --- |

X.

ker bi morali ukrepi za bančni sektor spodbujati realno gospodarstvo ter njegove potrebe po kratko- in dolgoročnem financiranju in naložbah,

| Y. | ker bi bilo treba globoke vrzeli med nacionalnimi regulativnimi ureditvami in mehanizmi v primeru insolventnosti premostiti z usklajenim okvirom ter okrepljenim dialogom med nacionalnimi nadzorniki in organi v skupinah za čezmejno stabilnost, |
| --- | --- |

Y.

ker bi bilo treba globoke vrzeli med nacionalnimi regulativnimi ureditvami in mehanizmi v primeru insolventnosti premostiti z usklajenim okvirom ter okrepljenim dialogom med nacionalnimi nadzorniki in organi v skupinah za čezmejno stabilnost,

| Z. | ker je vse večja velikost, kompleksnost in medsebojna povezanost tako na regionalni kot na svetovni ravni pokazala, da ima lahko propad institucij, ne glede na njihovo velikost, stranske učinke za celoten finančni sistem, zato bi bilo treba postopoma in v več fazah vzpostaviti učinkovit okvir za reševanje kriznih razmer za vse banke, pri tem pa v začetku usmeriti pozornost v ustanove z najvišjo koncentracijo tveganja; ker bi moral takšen okvir za reševanje kriznih razmer čim bolj upoštevati podobna prizadevanja mednarodnih forumov, |
| --- | --- |

Z.

ker je vse večja velikost, kompleksnost in medsebojna povezanost tako na regionalni kot na svetovni ravni pokazala, da ima lahko propad institucij, ne glede na njihovo velikost, stranske učinke za celoten finančni sistem, zato bi bilo treba postopoma in v več fazah vzpostaviti učinkovit okvir za reševanje kriznih razmer za vse banke, pri tem pa v začetku usmeriti pozornost v ustanove z najvišjo koncentracijo tveganja; ker bi moral takšen okvir za reševanje kriznih razmer čim bolj upoštevati podobna prizadevanja mednarodnih forumov,

| AA. | ker omejeno število bank (čezmejne sistemske banke) zaradi svoje velikosti, kompleksnosti in medsebojne povezanosti v Evropi pomeni izredno visoko stopnjo sistemskega tveganja, kar zahteva nujno in ciljno usmerjeno posebno ureditev, medtem ko so za druge čezmejne finančne institucije potrebne bolj splošno pravične ureditve za reševanje, |
| --- | --- |

AA.

ker omejeno število bank (čezmejne sistemske banke) zaradi svoje velikosti, kompleksnosti in medsebojne povezanosti v Evropi pomeni izredno visoko stopnjo sistemskega tveganja, kar zahteva nujno in ciljno usmerjeno posebno ureditev, medtem ko so za druge čezmejne finančne institucije potrebne bolj splošno pravične ureditve za reševanje,

| AB. | ker okvir EU za obvladovanje kriz za to, da bo učinkovito omogočal posredovanje, zahteva skupen sklop pravil, ustrezna strokovna znanja in finančna sredstva, kar bi moral biti tudi osnovni temelj predlagane prednostne ureditve za čezmejne sistemske banke, |
| --- | --- |

AB.

ker okvir EU za obvladovanje kriz za to, da bo učinkovito omogočal posredovanje, zahteva skupen sklop pravil, ustrezna strokovna znanja in finančna sredstva, kar bi moral biti tudi osnovni temelj predlagane prednostne ureditve za čezmejne sistemske banke,

| AC. | ker bi bilo treba nadzor, pristojnosti za zgodnje posredovanje in ukrepe, povezane z reševanjem, obravnavati kot tri medsebojno povezane korake k skupnemu okviru, |
| --- | --- |

AC.

ker bi bilo treba nadzor, pristojnosti za zgodnje posredovanje in ukrepe, povezane z reševanjem, obravnavati kot tri medsebojno povezane korake k skupnemu okviru,

| AD. | ker bi se morala pospešena posebna ureditev za sistemske banke srednje- ali dolgoročno razviti v splošno ureditev, ki bo zajemala vse čezmejne finančne institucije v Uniji, to pa bi moralo vključevati usklajeno ureditev EU za primer insolventnosti, |
| --- | --- |

AD.

ker bi se morala pospešena posebna ureditev za sistemske banke srednje- ali dolgoročno razviti v splošno ureditev, ki bo zajemala vse čezmejne finančne institucije v Uniji, to pa bi moralo vključevati usklajeno ureditev EU za primer insolventnosti,

| AE. | ker bi moral biti vsak sklad stabilnosti, ki se razvije za celotno Unijo, omejen samo na reševanje prihodnjih kriz in se ne bi smel uporabljati za poplačilo že opravljenih intervencij ali težave, ki izhajajo iz finančne krize v letih 2007 in 2008, |
| --- | --- |

AE.

ker bi moral biti vsak sklad stabilnosti, ki se razvije za celotno Unijo, omejen samo na reševanje prihodnjih kriz in se ne bi smel uporabljati za poplačilo že opravljenih intervencij ali težave, ki izhajajo iz finančne krize v letih 2007 in 2008,

| 1. | zahteva od Komisije, naj Parlamentu do 31. decembra 2010 na podlagi členov 50 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži enega ali več zakonodajnih predlogov o okviru EU za obvladovanje krize, skladu EU za finančno stabilnost in o enoti za reševanje, ki bodo upoštevali podrobna priporočila, navedena v prilogi, in pobude, ki so jih sprejeli mednarodni organi, kot sta skupina G-20 in Mednarodni denarni sklad, s ciljem zagotoviti enake konkurenčne pogoje za ves svet in na podlagi natančne analize vseh možnosti, vključno s presojo vplivov; |
| --- | --- |

1.

zahteva od Komisije, naj Parlamentu do 31. decembra 2010 na podlagi členov 50 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži enega ali več zakonodajnih predlogov o okviru EU za obvladovanje krize, skladu EU za finančno stabilnost in o enoti za reševanje, ki bodo upoštevali podrobna priporočila, navedena v prilogi, in pobude, ki so jih sprejeli mednarodni organi, kot sta skupina G-20 in Mednarodni denarni sklad, s ciljem zagotoviti enake konkurenčne pogoje za ves svet in na podlagi natančne analize vseh možnosti, vključno s presojo vplivov;

| 2. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov;

| 3. | je mnenja, da bi bilo treba finančne posledice zahtevanega predloga pokriti z ustreznimi proračunskimi sredstvi (razen prispevkov v sklad EU za finančno stabilnost, za katere morajo biti odgovorne sodelujoče banke); |
| --- | --- |

3.

je mnenja, da bi bilo treba finančne posledice zahtevanega predloga pokriti z ustreznimi proračunskimi sredstvi (razen prispevkov v sklad EU za finančno stabilnost, za katere morajo biti odgovorne sodelujoče banke);

| 4. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji, Svetu ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji, Svetu ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL C 40, 7.2.2001, str. 453.

(2)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

(3)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

(4)  UL L 135, 31.5.1994, str. 5.

(5)  UL L 125, 5.5.2001, str. 15.

(6)  UL L 26, 31.1.1977, str. 1.

(7)  UL L 295, 20.10.1978, str. 36.

(8)  UL L 378, 31.12.1982, str. 47.

---

Sreda, 7. julij 2010PRILOGA K RESOLUCIJI:

PODROBNA PRIPOROČILA GLEDE VSEBINE ZAHTEVANIH PREDLOGOV

Priporočilo 1 o skupnem okviru EU za obvladovanje krize

Evropski parlament meni, da bi se moral zakonodajni akt, ki naj bi bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

| 1. | Oblikovati je treba evropski okvir za obvladovanje tveganja s skupnim minimalnim naborom pravil in nazadnje tudi skupnim pravom za reševanje in insolventnost, ki se bo uporabljal za vse bančne institucije v Uniji in z naslednjimi cilji:






  — | spodbujati stabilnost finančnega sistema; |
| --- | --- | --- |

1.

Oblikovati je treba evropski okvir za obvladovanje tveganja s skupnim minimalnim naborom pravil in nazadnje tudi skupnim pravom za reševanje in insolventnost, ki se bo uporabljal za vse bančne institucije v Uniji in z naslednjimi cilji:

—

spodbujati stabilnost finančnega sistema;

| — | omejevati oziroma preprečevati širjenje negativnih finančnih vplivov; |
| --- | --- |

—

omejevati oziroma preprečevati širjenje negativnih finančnih vplivov;

| — | omejiti javne stroške posredovanj; |
| --- | --- |

—

omejiti javne stroške posredovanj;

| — | optimizirati položaj vlagateljev in jim zagotoviti enako obravnavo po vsej Uniji; |
| --- | --- |

—

optimizirati položaj vlagateljev in jim zagotoviti enako obravnavo po vsej Uniji;

| — | ohraniti opravljanje osnovnih bančnih storitev; |
| --- | --- |

—

ohraniti opravljanje osnovnih bančnih storitev;

| — | izogniti se moralnemu tveganju in stroškom za panogo in delničarje, internalizirati negativne zunanje učinke, ki jih povzročajo finančni trgi in institucije; |
| --- | --- |

—

izogniti se moralnemu tveganju in stroškom za panogo in delničarje, internalizirati negativne zunanje učinke, ki jih povzročajo finančni trgi in institucije;

| — | zagotoviti enakopravno obravnavo vseh razredov upnikov v Uniji, med drugim pravično obravnavo vseh podrejenih družb in podružnic iste čezmejne institucije v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

—

zagotoviti enakopravno obravnavo vseh razredov upnikov v Uniji, med drugim pravično obravnavo vseh podrejenih družb in podružnic iste čezmejne institucije v vseh državah članicah;

| — | zagotoviti spoštovanje pravic zaposlenih; |
| --- | --- |

—

zagotoviti spoštovanje pravic zaposlenih;

| — | okrepiti notranji trg finančnih storitev EU in njegovo konkurenčnost. |
| --- | --- |

—

okrepiti notranji trg finančnih storitev EU in njegovo konkurenčnost.

| 2. | Postopoma je treba približati obstoječe nacionalne zakone glede reševanja in insolventnosti ter nadzorna pooblastila in v razumnem času ustvariti učinkovito enotno ureditev EU. |
| --- | --- |

2.

Postopoma je treba približati obstoječe nacionalne zakone glede reševanja in insolventnosti ter nadzorna pooblastila in v razumnem času ustvariti učinkovito enotno ureditev EU.

| 3. | Ko bo postopek usklajevanja določb o insolventnosti in nadzoru dokončan, je treba ob koncu prehodnega obdobja ustanoviti enoten organ EU, pristojen za reševanje, kot poseben organ ali kot enoto znotraj EBA. |
| --- | --- |

3.

Ko bo postopek usklajevanja določb o insolventnosti in nadzoru dokončan, je treba ob koncu prehodnega obdobja ustanoviti enoten organ EU, pristojen za reševanje, kot poseben organ ali kot enoto znotraj EBA.

| 4. | Da bi izboljšali sodelovanje in preglednost, je treba pod vodstvom EBA redno izvajati medsebojne preglede nadzornikov na podlagi predhodne samoocene. |
| --- | --- |

4.

Da bi izboljšali sodelovanje in preglednost, je treba pod vodstvom EBA redno izvajati medsebojne preglede nadzornikov na podlagi predhodne samoocene.

| 5. | Ko se pojavi potreba po reševanju ali prenehanju poslovanja čezmejnih institucij, se mora izvesti temeljita preiskava (prek neodvisnih strokovnjakov, ki jih imenuje EBA), da bi osvetlili, za katere vzroke in čigavo odgovornost gre. Parlament je treba obveščati o rezultatih teh preiskav. |
| --- | --- |

5.

Ko se pojavi potreba po reševanju ali prenehanju poslovanja čezmejnih institucij, se mora izvesti temeljita preiskava (prek neodvisnih strokovnjakov, ki jih imenuje EBA), da bi osvetlili, za katere vzroke in čigavo odgovornost gre. Parlament je treba obveščati o rezultatih teh preiskav.

| 6. | Ustreznemu nadzornemu organu je treba poveriti odgovornost za obvladovanje krize (vključno s pooblastili za zgodnje posredovanje) in odobritev načrta dela v posebnih razmerah vsake banke, kot sledi:






  — | za čezmejne sistemske banke: EBA v tesnem sodelovanju s kolegijem nacionalnih nadzornikov in skupinami za čezmejno stabilnost (kot je opredeljeno v memorandumu o soglasju z dne 1. junija 2008); |
| --- | --- | --- |

6.

Ustreznemu nadzornemu organu je treba poveriti odgovornost za obvladovanje krize (vključno s pooblastili za zgodnje posredovanje) in odobritev načrta dela v posebnih razmerah vsake banke, kot sledi:

—

za čezmejne sistemske banke: EBA v tesnem sodelovanju s kolegijem nacionalnih nadzornikov in skupinami za čezmejno stabilnost (kot je opredeljeno v memorandumu o soglasju z dne 1. junija 2008);

| — | za vse druge čezmejne nesistemske banke: konsolidacijskemu nadzorniku v kolegiju (ki mora privoliti v vodstvo), v okviru usklajevanja EBA in v posvetovanju s skupinami za čezmejno stabilnost; |
| --- | --- |

—

za vse druge čezmejne nesistemske banke: konsolidacijskemu nadzorniku v kolegiju (ki mora privoliti v vodstvo), v okviru usklajevanja EBA in v posvetovanju s skupinami za čezmejno stabilnost;

| — | za lokalne banke: lokalni nadzornik. |
| --- | --- |

—

za lokalne banke: lokalni nadzornik.

| 7. | Oblikovati je treba skupna pravila za obvladovanje krize, vključno s skupnimi metodologijami, opredelitvami in terminologijo, ter ustrezna merila za teste izjemnih situacij v čezmejnih bankah. |
| --- | --- |

7.

Oblikovati je treba skupna pravila za obvladovanje krize, vključno s skupnimi metodologijami, opredelitvami in terminologijo, ter ustrezna merila za teste izjemnih situacij v čezmejnih bankah.

| 8. | Zagotoviti je treba, da bodo načrti za reševanje postali obvezna zakonska zahteva. Načrti za reševanje morajo vsebovati poglobljeno samooceno institucije in podrobne podatke o pravični razdelitvi sredstev in kapitala z ustrezno nadomestitvijo prenosov iz hčerinskih podjetij in podružnic na druge enote ter opredelitev ravni ločevanja, ki omogočajo ločitev samostojnih modulov, zlasti tistih, ki zagotavljajo bistveno infrastrukturo, kot so plačilne storitve. Zahteva za vsebino načrta mora biti sorazmerna z velikostjo banke, njenimi dejavnostmi in geografsko razširjenostjo. Zagotoviti je treba redno posodabljanje načrtov za rešitev. |
| --- | --- |

8.

Zagotoviti je treba, da bodo načrti za reševanje postali obvezna zakonska zahteva. Načrti za reševanje morajo vsebovati poglobljeno samooceno institucije in podrobne podatke o pravični razdelitvi sredstev in kapitala z ustrezno nadomestitvijo prenosov iz hčerinskih podjetij in podružnic na druge enote ter opredelitev ravni ločevanja, ki omogočajo ločitev samostojnih modulov, zlasti tistih, ki zagotavljajo bistveno infrastrukturo, kot so plačilne storitve. Zahteva za vsebino načrta mora biti sorazmerna z velikostjo banke, njenimi dejavnostmi in geografsko razširjenostjo. Zagotoviti je treba redno posodabljanje načrtov za rešitev.

| 9. | Do decembra 2011 je treba oblikovati evropske nadzorne ocene za banke (prikaz tveganja) na podlagi skupnih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov. Kazalnike tveganja je treba oceniti glede na naravo, obseg in zapletenost obravnavane institucije, pri tem pa zagotoviti zaupnost. Kazalniki tveganja morajo zajemati vsaj naslednje:






  — | kapital; |
| --- | --- | --- |

9.

Do decembra 2011 je treba oblikovati evropske nadzorne ocene za banke (prikaz tveganja) na podlagi skupnih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov. Kazalnike tveganja je treba oceniti glede na naravo, obseg in zapletenost obravnavane institucije, pri tem pa zagotoviti zaupnost. Kazalniki tveganja morajo zajemati vsaj naslednje:

—

kapital;

| — | finančni vzvod; |
| --- | --- |

—

finančni vzvod;

| — | likvidnost; |
| --- | --- |

—

likvidnost;

| — | neusklajenost ročnosti, obrestnih mer in valut; |
| --- | --- |

—

neusklajenost ročnosti, obrestnih mer in valut;

| — | likvidnost sredstev; |
| --- | --- |

—

likvidnost sredstev;

| — | velike izpostavljenosti in koncentracije tveganja; |
| --- | --- |

—

velike izpostavljenosti in koncentracije tveganja;

| — | pričakovane izgube; |
| --- | --- |

—

pričakovane izgube;

| — | občutljivost na tržne cene, obresti in devizne tečaje; |
| --- | --- |

—

občutljivost na tržne cene, obresti in devizne tečaje;

| — | dostop do financiranja; |
| --- | --- |

—

dostop do financiranja;

| — | izide testov izjemnih situacij; |
| --- | --- |

—

izide testov izjemnih situacij;

| — | učinkovitost notranje kontrole; |
| --- | --- |

—

učinkovitost notranje kontrole;

| — | kakovost upravljanja in vodenja podjetja; |
| --- | --- |

—

kakovost upravljanja in vodenja podjetja;

| — | zapletenost in nejasnost; |
| --- | --- |

—

zapletenost in nejasnost;

| — | pričakovana tveganja; |
| --- | --- |

—

pričakovana tveganja;

| — | skladnost z zakoni ali drugimi predpisi. |
| --- | --- |

—

skladnost z zakoni ali drugimi predpisi.

| 10. | Nadzornike je treba pooblastiti za poseganje na podlagi pragov nadzornih ocen, v skladu z načelom sorazmernosti, in predvideti ustrezna obdobja, v katerih lahko institucije slabosti same odpravijo. |
| --- | --- |

10.

Nadzornike je treba pooblastiti za poseganje na podlagi pragov nadzornih ocen, v skladu z načelom sorazmernosti, in predvideti ustrezna obdobja, v katerih lahko institucije slabosti same odpravijo.

| 11. | Nadzornikom je treba zagotoviti ustrezna zakonska orodja za posredovanje, in sicer s spremembo ustrezne sektorske zakonodaje ali uvedbo nove sektorske zakonodaje, z namenom:






  — | zahtevati prilagoditev kapitala (da bo presegal minimalne zakonske zahteve) ali likvidnosti in spremembe spleta dejavnosti in notranjih procesov; |
| --- | --- | --- |

11.

Nadzornikom je treba zagotoviti ustrezna zakonska orodja za posredovanje, in sicer s spremembo ustrezne sektorske zakonodaje ali uvedbo nove sektorske zakonodaje, z namenom:

—

zahtevati prilagoditev kapitala (da bo presegal minimalne zakonske zahteve) ali likvidnosti in spremembe spleta dejavnosti in notranjih procesov;

| — | priporočiti ali zahtevati spremembe uprave; |
| --- | --- |

—

priporočiti ali zahtevati spremembe uprave;

| — | zahtevati zadržanje dividend in omejitve za konsolidacijo kapitalskih zahtev; omejiti pogoje bančnih licenc; |
| --- | --- |

—

zahtevati zadržanje dividend in omejitve za konsolidacijo kapitalskih zahtev; omejiti pogoje bančnih licenc;

| — | dovoliti nadzornikom, da sprožijo ločitev samostojnih modulov, tako uspešnih kot neuspešnih, od institucije, da bi zagotovili nadaljnje delovanje osnovnih funkcij; |
| --- | --- |

—

dovoliti nadzornikom, da sprožijo ločitev samostojnih modulov, tako uspešnih kot neuspešnih, od institucije, da bi zagotovili nadaljnje delovanje osnovnih funkcij;

| — | naložiti celotno ali delno prodajo; |
| --- | --- |

—

naložiti celotno ali delno prodajo;

| — | prenesti sredstva in obveznosti na druge institucije, da bi zagotovili neprekinjenost sistemsko pomembnega poslovanja; |
| --- | --- |

—

prenesti sredstva in obveznosti na druge institucije, da bi zagotovili neprekinjenost sistemsko pomembnega poslovanja;

| — | ustanoviti premostitveno banko ali dobro/slabo banko; |
| --- | --- |

—

ustanoviti premostitveno banko ali dobro/slabo banko;

| — | zahtevati konverzijo dolga v lastniški delež ali drug konvertibilen kapital, odvisno od vrste institucije, z ustreznimi odbitki; |
| --- | --- |

—

zahtevati konverzijo dolga v lastniški delež ali drug konvertibilen kapital, odvisno od vrste institucije, z ustreznimi odbitki;

| — | prevzeti začasni javni nadzor; |
| --- | --- |

—

prevzeti začasni javni nadzor;

| — | zahtevati začasen odlog (moratorij) za nekatere vrste zahtevkov do banke; |
| --- | --- |

—

zahtevati začasen odlog (moratorij) za nekatere vrste zahtevkov do banke;

| — | nadzorovati postopek prenosov sredstev znotraj skupine; |
| --- | --- |

—

nadzorovati postopek prenosov sredstev znotraj skupine;

| — | imenovati posebnega upravitelja na ravni skupine; |
| --- | --- |

—

imenovati posebnega upravitelja na ravni skupine;

| — | urejati postopek prenehanja; |
| --- | --- |

—

urejati postopek prenehanja;

| — | omogočiti EBA, da dovoli posredovanje sklada EU za finančno stabilnost, vključno z zagotavljanjem srednjeročnega kriznega financiranja, kapitalskih injekcij in jamstev; |
| --- | --- |

—

omogočiti EBA, da dovoli posredovanje sklada EU za finančno stabilnost, vključno z zagotavljanjem srednjeročnega kriznega financiranja, kapitalskih injekcij in jamstev;

| — | naložiti upravne in reševalne ukrepe za tiste institucije, ki uporabljajo sklad EU za finančno stabilnost. |
| --- | --- |

—

naložiti upravne in reševalne ukrepe za tiste institucije, ki uporabljajo sklad EU za finančno stabilnost.

| 12. | Vsi instrumenti iz točke 11 se uporabljajo v skladu s predpisi EU o konkurenci in z zagotavljanjem enake obravnave upnikov in vlagateljev v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

12.

Vsi instrumenti iz točke 11 se uporabljajo v skladu s predpisi EU o konkurenci in z zagotavljanjem enake obravnave upnikov in vlagateljev v vseh državah članicah.

Priporočilo 2 o čezmejnih sistemskih bankah

Evropski parlament meni, da bi se moral zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na ureditev naslednjega:

| 1. | Za čezmejne sistemske banke je treba zaradi njihove posebne vloge na notranjem trgu finančnih storitev nujno sprejeti novo posebno ureditev, ki bo poznana kot pravo evropskih bančnih družb; pripraviti jo je treba do konca leta 2011. Predlaga se tudi bolj splošna ureditev za preostale čezmejne banke. |
| --- | --- |

1.

Za čezmejne sistemske banke je treba zaradi njihove posebne vloge na notranjem trgu finančnih storitev nujno sprejeti novo posebno ureditev, ki bo poznana kot pravo evropskih bančnih družb; pripraviti jo je treba do konca leta 2011. Predlaga se tudi bolj splošna ureditev za preostale čezmejne banke.

| 2. | Za čezmejne banke se uporablja nova, izboljšana ureditev, ki bo premostila pravne ovire za učinkovito čezmejno ukrepanje in hkrati zagotovila jasno, enakopravno in predvidljivo obravnavo delničarjev, vlagateljev, upnikov, zaposlenih in drugih interesnih skupin, zlasti po prenosu sredstev znotraj skupine. To vključuje posebno „osemindvajseto“ ureditev za postopke insolventnosti za čezmejne sistemske banke, ki se lahko pozneje razširi še na vse čezmejne banke. |
| --- | --- |

2.

Za čezmejne banke se uporablja nova, izboljšana ureditev, ki bo premostila pravne ovire za učinkovito čezmejno ukrepanje in hkrati zagotovila jasno, enakopravno in predvidljivo obravnavo delničarjev, vlagateljev, upnikov, zaposlenih in drugih interesnih skupin, zlasti po prenosu sredstev znotraj skupine. To vključuje posebno „osemindvajseto“ ureditev za postopke insolventnosti za čezmejne sistemske banke, ki se lahko pozneje razširi še na vse čezmejne banke.

| 3. | Komisija do aprila 2011 sprejme ukrep, ki bo določil merila za opredelitev čezmejnih sistemskih bank. Na podlagi teh meril bo odbor nadzornikov redno in po posvetovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja opredeljeval takšne banke (člen 12b poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve z dne 17. maja 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (poročilo o EBA)). |
| --- | --- |

3.

Komisija do aprila 2011 sprejme ukrep, ki bo določil merila za opredelitev čezmejnih sistemskih bank. Na podlagi teh meril bo odbor nadzornikov redno in po posvetovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja opredeljeval takšne banke (člen 12b poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve z dne 17. maja 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (poročilo o EBA)).

| 4. | EBA bo nadziral vse čezmejne sistemske banke in bo ukrepal prek pristojnih nacionalnih organov (v skladu s poročilom o EBA). |
| --- | --- |

4.

EBA bo nadziral vse čezmejne sistemske banke in bo ukrepal prek pristojnih nacionalnih organov (v skladu s poročilom o EBA).

| 5. | Komisija sprejme ukrep, s katerim predlaga mehanizem za prenos sredstev v čezmejnih sistemskih bankah, pri čemer upošteva potrebe po zaščiti pravic držav gostiteljic. |
| --- | --- |

5.

Komisija sprejme ukrep, s katerim predlaga mehanizem za prenos sredstev v čezmejnih sistemskih bankah, pri čemer upošteva potrebe po zaščiti pravic držav gostiteljic.

| 6. | Sklad EU za finančno stabilnost in enota za reševanje podpirata posredovanje pod vodstvom EBA, povezano z obvladovanjem krize, reševanjem ali insolventnostjo čezmejnih sistemskih bank. |
| --- | --- |

6.

Sklad EU za finančno stabilnost in enota za reševanje podpirata posredovanje pod vodstvom EBA, povezano z obvladovanjem krize, reševanjem ali insolventnostjo čezmejnih sistemskih bank.

Priporočilo 3 o skladu EU za finančno stabilnost

Evropski parlament meni, da bi se moral zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na ureditev naslednjega:

| 1. | Ustanovi se sklad EU za finančno stabilnost, za katerega bo pristojen EBA in iz katerega se bodo financirala posredovanja (sanacija ali redno prenehanje) za ohranjanje stabilnosti sistema in omejevanje širjenja negativnih vplivov propadlih bank. Komisija do aprila 2011 predloži Parlamentu predlog s podrobnostmi o ustanovni listini sklada EU za finančno stabilnost, njegovi strukturi, upravljanju, velikosti in operativnem modelu ter natančen časovni načrt izvajanja (v skladu s točkama 2 in 3 spodaj). |
| --- | --- |

1.

Ustanovi se sklad EU za finančno stabilnost, za katerega bo pristojen EBA in iz katerega se bodo financirala posredovanja (sanacija ali redno prenehanje) za ohranjanje stabilnosti sistema in omejevanje širjenja negativnih vplivov propadlih bank. Komisija do aprila 2011 predloži Parlamentu predlog s podrobnostmi o ustanovni listini sklada EU za finančno stabilnost, njegovi strukturi, upravljanju, velikosti in operativnem modelu ter natančen časovni načrt izvajanja (v skladu s točkama 2 in 3 spodaj).

| 2. | Sklad EU za finančno stabilnost bo:






  — | vseevropski; |
| --- | --- | --- |

2.

Sklad EU za finančno stabilnost bo:

—

vseevropski;

| — | predhodno financiran s strani čezmejnih sistemskih bank na podlagi proticikličnih meril, ki temeljijo na tveganju in upoštevajo sistemsko tveganje posameznih bank. Banke, ki bodo prispevale v sklad, ne bodo obvezane prispevati v podobne sklade za stabilnost ali enot za reševanje v svojih državah; |
| --- | --- |

—

predhodno financiran s strani čezmejnih sistemskih bank na podlagi proticikličnih meril, ki temeljijo na tveganju in upoštevajo sistemsko tveganje posameznih bank. Banke, ki bodo prispevale v sklad, ne bodo obvezane prispevati v podobne sklade za stabilnost ali enot za reševanje v svojih državah;

| — | ločen in neodvisen od sistemov zajamčenih vlog; |
| --- | --- |

—

ločen in neodvisen od sistemov zajamčenih vlog;

| — | primerno velik, da bo lahko podpiral začasna posredovanja (na primer posojila, nakupi sredstev, kapitalski vložki) in pokrival stroške postopkov za reševanje ali postopkov v primeru insolventnosti; |
| --- | --- |

—

primerno velik, da bo lahko podpiral začasna posredovanja (na primer posojila, nakupi sredstev, kapitalski vložki) in pokrival stroške postopkov za reševanje ali postopkov v primeru insolventnosti;

| — | nastajal postopoma, ob upoštevanju sedanjega gospodarskega okolja; |
| --- | --- |

—

nastajal postopoma, ob upoštevanju sedanjega gospodarskega okolja;

| — | zamišljen tako, da ne bo ustvarjal moralnega tveganja, in ne bo na voljo za reševanje delničarjev bank ali izplačevanje nagrad upravi za njen neuspeh. |
| --- | --- |

—

zamišljen tako, da ne bo ustvarjal moralnega tveganja, in ne bo na voljo za reševanje delničarjev bank ali izplačevanje nagrad upravi za njen neuspeh.

| 3. | Komisija bo obravnavala tudi:






  — | naložbene smernice za sredstva sklada EU za finančno stabilnost (tveganje, likvidnost, usklajevanje s cilji EU); |
| --- | --- | --- |

3.

Komisija bo obravnavala tudi:

—

naložbene smernice za sredstva sklada EU za finančno stabilnost (tveganje, likvidnost, usklajevanje s cilji EU);

| — | merila za izbor upravljavca sredstev sklada EU za finančno stabilnost (notranji ali prek zasebne ali javne tretje stranke, kot je na primer Evropska investicijska banka); |
| --- | --- |

—

merila za izbor upravljavca sredstev sklada EU za finančno stabilnost (notranji ali prek zasebne ali javne tretje stranke, kot je na primer Evropska investicijska banka);

| — | možnost, da bi bili prispevki upravičeni za vključitev v izračun predpisanih kapitalskih kazalnikov; |
| --- | --- |

—

možnost, da bi bili prispevki upravičeni za vključitev v izračun predpisanih kapitalskih kazalnikov;

| — | upravne ukrepe (kazni ali kompenzacijske sheme) za čezmejne sistemske banke, ki uporabljajo sredstva sklada EU za finančno stabilnost; |
| --- | --- |

—

upravne ukrepe (kazni ali kompenzacijske sheme) za čezmejne sistemske banke, ki uporabljajo sredstva sklada EU za finančno stabilnost;

| — | pogoje za morebitno širitev področja uporabe sklada EU za finančno stabilnost na druge čezmejne banke, poleg čezmejnih sistemskih bank; |
| --- | --- |

—

pogoje za morebitno širitev področja uporabe sklada EU za finančno stabilnost na druge čezmejne banke, poleg čezmejnih sistemskih bank;

| — | obseg (in ustreznost) oblikovanja mreže nacionalnih skladov za vse institucije, ki ne sodelujejo v skladu EU za finančno stabilnost. Oblikovati je treba okvir EU, ki bo urejal obstoječe in prihodnje nacionalne sklade in ki bo upošteval enotna in zavezujoča skupna pravila. |
| --- | --- |

—

obseg (in ustreznost) oblikovanja mreže nacionalnih skladov za vse institucije, ki ne sodelujejo v skladu EU za finančno stabilnost. Oblikovati je treba okvir EU, ki bo urejal obstoječe in prihodnje nacionalne sklade in ki bo upošteval enotna in zavezujoča skupna pravila.

Priporočilo 4 o enoti za reševanje

Evropski parlament meni, da bi se moral zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na ureditev naslednjega:

V okviru EBA se ustanovi neodvisna enota za reševanje, ki bo vodila postopke za reševanje čezmejnih sistemskih bank in postopke v primeru njihove insolventnosti. Enota bo:

| — | delovala v okviru strogih meja, ki jih določa pravni okvir in pristojnost EBA; |
| --- | --- |

—

delovala v okviru strogih meja, ki jih določa pravni okvir in pristojnost EBA;

| — | sestavljena iz pravnih in finančnih strokovnjakov, posebej usposobljenih za prestrukturiranje, preobrat in likvidacijo bank; |
| --- | --- |

—

sestavljena iz pravnih in finančnih strokovnjakov, posebej usposobljenih za prestrukturiranje, preobrat in likvidacijo bank;

| — | tesno sodelovala z nacionalnimi organi pri izvajanju, tehnični pomoči in izmenjavi osebja; |
| --- | --- |

—

tesno sodelovala z nacionalnimi organi pri izvajanju, tehnični pomoči in izmenjavi osebja;

| — | predlagala dodelitev sredstev iz sklada EU za finančno stabilnost; |
| --- | --- |

—

predlagala dodelitev sredstev iz sklada EU za finančno stabilnost;

| — | če se pojavi potreba po reševanju ali prenehanju poslovanja čezmejnih institucij, bi morali neodvisni strokovnjaki, ki jih imenuje EBA, opraviti temeljito preiskavo, da bi osvetlili, za katere vzroke in čigavo odgovornost gre. Parlament bi bilo treba obvestiti o rezultatih teh preiskav. |
| --- | --- |

—

če se pojavi potreba po reševanju ali prenehanju poslovanja čezmejnih institucij, bi morali neodvisni strokovnjaki, ki jih imenuje EBA, opraviti temeljito preiskavo, da bi osvetlili, za katere vzroke in čigavo odgovornost gre. Parlament bi bilo treba obvestiti o rezultatih teh preiskav.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/69

---

Sreda, 7. julij 2010Evropski instrument za finančno stabilnost, evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in prihodnji ukrepi

P7_TA(2010)0277

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o evropskem instrumentu za finančno stabilnost in Evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo ter prihodnjih ukrepih

2011/C 351 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 122 in 143 te pogodbe,

ob upoštevanju dokumenta evroskupine z dne 7. junija 2010 o evropskem instrumentu za finančno stabilnost,

ob upoštevanju sklepa 16 držav članic evroobmočja z dne 7. junija 2010,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2010 o okrepitvi usklajevanja ekonomskih politik (KOM(2010)0250),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic,

ob upoštevanju izjave vodij držav in vlad evroobmočja z dne 7. maja 2010;

ob upoštevanju sklepov Ekonomsko-finančnega sveta z dne 9.–10. maja 2010,

ob upoštevanju izjave vodij držav in vlad evroobmočja z dne 25. marca 2010;

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25-26. marca 2010,

ob upoštevanju izjave držav članic evroobmočja z dne 11. aprila 2010 o podpori držav članic evroobmočja Grčiji,

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 24. junija 2010 o evropskem instrumentu za finančno stabilnost, Evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo in prihodnjih ukrepih (O-0095/2010 – B7-0318/2010),

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker avtorji Maastrichtske pogodbe niso predvideli možnosti dolžniške krize znotraj evroobmočja, |
| --- | --- |

A.

ker avtorji Maastrichtske pogodbe niso predvideli možnosti dolžniške krize znotraj evroobmočja,

| B. | ker se je javni dolg, ki so ga izdale države članice evroobmočja, jeseni leta 2009 večal še hitreje, |
| --- | --- |

B.

ker se je javni dolg, ki so ga izdale države članice evroobmočja, jeseni leta 2009 večal še hitreje,

| C. | ker so se razmere na trgu državnega dolga za nekatere države članice spomladi leta 2010 precej poslabšale, maja 2010 pa so dosegle kritično raven, |
| --- | --- |

C.

ker so se razmere na trgu državnega dolga za nekatere države članice spomladi leta 2010 precej poslabšale, maja 2010 pa so dosegle kritično raven,

| D. | ker so na trgu državnega dolga nastale razmere, ki jih je treba bolje razumeti; |
| --- | --- |

D.

ker so na trgu državnega dolga nastale razmere, ki jih je treba bolje razumeti;

| E. | ker je finančna pomoč Evropske unije za namen Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 v skladu s členom 2.2 te uredbe omejena na kritje, razpoložljivo v okviru zgornje meje lastnih sredstev za odobritve plačil; ker člen 3.5 določa, da Komisija in država članica prejemnica skleneta memorandum o soglasju, v katerem so podrobno določeni splošni pogoji gospodarske politike v zvezi s finančno pomočjo Unije in ki ga Komisija pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu, |
| --- | --- |

E.

ker je finančna pomoč Evropske unije za namen Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 v skladu s členom 2.2 te uredbe omejena na kritje, razpoložljivo v okviru zgornje meje lastnih sredstev za odobritve plačil; ker člen 3.5 določa, da Komisija in država članica prejemnica skleneta memorandum o soglasju, v katerem so podrobno določeni splošni pogoji gospodarske politike v zvezi s finančno pomočjo Unije in ki ga Komisija pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu,

| F. | ker so države članice evroobmočja 7. junija 2010 v skladu s sklepi z zasedanja Ekonomsko-finančnega sveta dne 9.–10. maja 2010 vzpostavile Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF) kot družbo z omejeno odgovornostjo (société anonyme) v skladu z luksemburško zakonodajo, pri čemer države članice evroobmočja temu instrumentu zagotavljajo sredstva v višini do 440 milijard evrov na sorazmerni osnovi, |
| --- | --- |

F.

ker so države članice evroobmočja 7. junija 2010 v skladu s sklepi z zasedanja Ekonomsko-finančnega sveta dne 9.–10. maja 2010 vzpostavile Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF) kot družbo z omejeno odgovornostjo (société anonyme) v skladu z luksemburško zakonodajo, pri čemer države članice evroobmočja temu instrumentu zagotavljajo sredstva v višini do 440 milijard evrov na sorazmerni osnovi,

| 1. | pozdravlja nedavne ukrepe za zaščito stabilnosti evra, sprejete na ravni EU in na nacionalni ravni; obžaluje, da evropski oblikovalci politike kljub stalnemu poglabljanju finančne krize niso že prej sprejeli odločnih ukrepov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja nedavne ukrepe za zaščito stabilnosti evra, sprejete na ravni EU in na nacionalni ravni; obžaluje, da evropski oblikovalci politike kljub stalnemu poglabljanju finančne krize niso že prej sprejeli odločnih ukrepov;

| 2. | vendar poudarja, da so ti ukrepi zgolj začasni in da bo treba doseči dejanski napredek v zvezi s fiskalno in strukturno politiko v posameznih državah članicah, pa tudi z vzpostavitvijo novega, močnejšega okvira za gospodarsko upravljanje, ki bo usmerjen k preprečevanju nastanka podobnih kriz v prihodnosti ter povečanju potenciala rasti in trajnostnemu makroekonomskemu usklajevanju v EU; |
| --- | --- |

2.

vendar poudarja, da so ti ukrepi zgolj začasni in da bo treba doseči dejanski napredek v zvezi s fiskalno in strukturno politiko v posameznih državah članicah, pa tudi z vzpostavitvijo novega, močnejšega okvira za gospodarsko upravljanje, ki bo usmerjen k preprečevanju nastanka podobnih kriz v prihodnosti ter povečanju potenciala rasti in trajnostnemu makroekonomskemu usklajevanju v EU;

| 3. | meni, da sedanje krize ni mogoče trajno rešiti preprosto z dodajanjem novega dolga že tako globoko zadolženim državam; |
| --- | --- |

3.

meni, da sedanje krize ni mogoče trajno rešiti preprosto z dodajanjem novega dolga že tako globoko zadolženim državam;

| 4. | meni, da bi morale vse države članice, zlasti pa tiste, ki so del ekonomske in monetarne unije, pri oblikovanju svojih ekonomskih politik upoštevati učinke teh politik znotraj države in njihove posledice za Unijo, zlasti države članice ekonomske in monetarne unije; meni, da so ekonomske politike vprašanje skupnega pomena in jih je treba uskladiti v okviru Sveta v skladu s postopki iz Pogodbe; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morale vse države članice, zlasti pa tiste, ki so del ekonomske in monetarne unije, pri oblikovanju svojih ekonomskih politik upoštevati učinke teh politik znotraj države in njihove posledice za Unijo, zlasti države članice ekonomske in monetarne unije; meni, da so ekonomske politike vprašanje skupnega pomena in jih je treba uskladiti v okviru Sveta v skladu s postopki iz Pogodbe;

| 5. | meni, da morajo predpisi, ki urejajo družbe, ustanovljene za posebne namene, ne glede na Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 in Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 predvideti možnost, da države, ki niso v evroobmočju, sodelujejo v družbi, ustanovljeni za posebne namene, če se tako same odločijo; |
| --- | --- |

5.

meni, da morajo predpisi, ki urejajo družbe, ustanovljene za posebne namene, ne glede na Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 in Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 predvideti možnost, da države, ki niso v evroobmočju, sodelujejo v družbi, ustanovljeni za posebne namene, če se tako same odločijo;

| 6. | je seznanjen s sporočilom Komisije KOM(2010)0250 o okrepitvi usklajevanja ekonomskih politik kot pomembnem prispevku k močnejšemu usklajevanju ekonomskih politik v EU; meni, da bi morali zakonodajni predlogi o okrepljenem gospodarskem nadzoru vključevati novo sekundarno zakonodajo na podlagi člena 121(6) Pogodbe; meni tudi, da bi moral biti cilj bodočega okvira za nadzorovanje doseganje trajnostnih javnih financ in gospodarske rasti, konkurenčnosti, socialne kohezije in zmanjšanja trgovinskih neravnovesij; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen s sporočilom Komisije KOM(2010)0250 o okrepitvi usklajevanja ekonomskih politik kot pomembnem prispevku k močnejšemu usklajevanju ekonomskih politik v EU; meni, da bi morali zakonodajni predlogi o okrepljenem gospodarskem nadzoru vključevati novo sekundarno zakonodajo na podlagi člena 121(6) Pogodbe; meni tudi, da bi moral biti cilj bodočega okvira za nadzorovanje doseganje trajnostnih javnih financ in gospodarske rasti, konkurenčnosti, socialne kohezije in zmanjšanja trgovinskih neravnovesij;

| 7. | meni, da je treba pri vzpostavljanju novih instrumentov in postopkov EU upoštevati vloge evropskih institucij, vključno z zakonodajno in proračunsko vlogo Parlamenta ter neodvisno vlogo ECB pri odločanju o monetarni politiki, |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba pri vzpostavljanju novih instrumentov in postopkov EU upoštevati vloge evropskih institucij, vključno z zakonodajno in proračunsko vlogo Parlamenta ter neodvisno vlogo ECB pri odločanju o monetarni politiki,

| 8. | poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, zlasti na proračun EU in druge finančne instrumente EU ter posojila EIB, |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, zlasti na proračun EU in druge finančne instrumente EU ter posojila EIB,

| 9. | poziva Komisijo, naj pripravi tudi oceno učinka Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, zlasti na delovanje trga evroobveznic in njihovo nihanje; poziva Komisijo, naj poleg tega oceni izvedljivost in uporabnost postopka odločanja za te družbe, ustanovljene za posebne namene, da bi poiskali dolgoročno rešitev, |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj pripravi tudi oceno učinka Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, zlasti na delovanje trga evroobveznic in njihovo nihanje; poziva Komisijo, naj poleg tega oceni izvedljivost in uporabnost postopka odločanja za te družbe, ustanovljene za posebne namene, da bi poiskali dolgoročno rešitev,

| 10. | zahteva več podrobnih informacij o tem, kako bo potekalo usklajevanje med Evropskim mehanizmom za finančno stabilizacijo in Mednarodnim denarnim skladom, vključno s tem, ali bo dodeljevanje med skladi določeno na vzporedni osnovi ob ohranitvi razmerja 2:1; ali bo obrestna mera kakor koli usklajena z obrestno mero Mednarodnega denarnega sklada, če domnevamo, da bo mera MDS določena v skladu z njegovo običajno prakso; kakšna bo načrtovana obrestna mera, ki presega nemške državne obveznice, in ali je verjetno, da bo okrog 1 %; sprašuje, ali bodo posojila MDS in Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo enakovredna, ker bi tako EFSF samodejno imel privilegij nevključevanja v primeru morebitnega prestrukturiranja obveznosti posojilojemalcev, saj bi bil drugače Evropski mehanizem za finančno stabilnost dejansko prvi izpostavljen izgubi; |
| --- | --- |

10.

zahteva več podrobnih informacij o tem, kako bo potekalo usklajevanje med Evropskim mehanizmom za finančno stabilizacijo in Mednarodnim denarnim skladom, vključno s tem, ali bo dodeljevanje med skladi določeno na vzporedni osnovi ob ohranitvi razmerja 2:1; ali bo obrestna mera kakor koli usklajena z obrestno mero Mednarodnega denarnega sklada, če domnevamo, da bo mera MDS določena v skladu z njegovo običajno prakso; kakšna bo načrtovana obrestna mera, ki presega nemške državne obveznice, in ali je verjetno, da bo okrog 1 %; sprašuje, ali bodo posojila MDS in Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo enakovredna, ker bi tako EFSF samodejno imel privilegij nevključevanja v primeru morebitnega prestrukturiranja obveznosti posojilojemalcev, saj bi bil drugače Evropski mehanizem za finančno stabilnost dejansko prvi izpostavljen izgubi;

| 11. | sprašuje, ali so predvideni kakšni ukrepi za zagotovitev enakega obravnavanja; v zvezi s tem ugotavlja, na primer, da se zdi obrestna mera za Evropski mehanizem za finančno stabilnost drugačna od sprejetega paketa za Grčijo, ker bodo posojilojemalci EFSF plačali neto vrednost celotnih stroškov družbi, ustanovljeni za posebne namene, za zbiranje sredstev; poleg tega sprašuje, kako je mogoče zagotoviti poštenost za države, ki niso članice ekonomske in monetarne unije, če Evropski mehanizem za finančno stabilnost deluje zgolj po tem, ko so bila porabljena sredstva v višini 60 milijard evrov; |
| --- | --- |

11.

sprašuje, ali so predvideni kakšni ukrepi za zagotovitev enakega obravnavanja; v zvezi s tem ugotavlja, na primer, da se zdi obrestna mera za Evropski mehanizem za finančno stabilnost drugačna od sprejetega paketa za Grčijo, ker bodo posojilojemalci EFSF plačali neto vrednost celotnih stroškov družbi, ustanovljeni za posebne namene, za zbiranje sredstev; poleg tega sprašuje, kako je mogoče zagotoviti poštenost za države, ki niso članice ekonomske in monetarne unije, če Evropski mehanizem za finančno stabilnost deluje zgolj po tem, ko so bila porabljena sredstva v višini 60 milijard evrov;

| 12. | opaža, da javni dolg v evroobmočju nima nujno ničnega nominalnega kreditnega tveganja, kot določa direktiva o kapitalskih zahtevah, in da se je zaradi nedavnih dogodkov povečalo kreditno tveganje dolgoročnega dolga, ki ga izdajo države članice; meni, da bi morala Evropski bančni organ in Evropski odbor za sistemska tveganja obravnavati ta problem; |
| --- | --- |

12.

opaža, da javni dolg v evroobmočju nima nujno ničnega nominalnega kreditnega tveganja, kot določa direktiva o kapitalskih zahtevah, in da se je zaradi nedavnih dogodkov povečalo kreditno tveganje dolgoročnega dolga, ki ga izdajo države članice; meni, da bi morala Evropski bančni organ in Evropski odbor za sistemska tveganja obravnavati ta problem;

| 13. | ugotavlja, da ima direktiva o kapitalskih zahtevah nično utež tveganja za javne obveznice; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da ima direktiva o kapitalskih zahtevah nično utež tveganja za javne obveznice;

| 14. | poziva ECB, naj poda podrobno razlago za svoje nedavne odločitve, da kupi javne obveznice na sekundarnem trgu, in meni, da bi morala ECB pripraviti izhodno strategijo z jasnim časovnim razporedom za končanje te prakse; |
| --- | --- |

14.

poziva ECB, naj poda podrobno razlago za svoje nedavne odločitve, da kupi javne obveznice na sekundarnem trgu, in meni, da bi morala ECB pripraviti izhodno strategijo z jasnim časovnim razporedom za končanje te prakse;

| 15. | meni, da je treba za dolgoročno rešitev obravnavati problem notranjih neravnovesij in nevzdržnega bremena dolgov, torej strukturnih vzrokov sedanje krize; meni, da takšna dolgoročnejša vizija vključuje izravnavanje notranjih makroekonomskih neravnovesij v evroobmočju in v EU, ter torej obravnavanje znatnih razlik v konkurenčnosti med državami članicami; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba za dolgoročno rešitev obravnavati problem notranjih neravnovesij in nevzdržnega bremena dolgov, torej strukturnih vzrokov sedanje krize; meni, da takšna dolgoročnejša vizija vključuje izravnavanje notranjih makroekonomskih neravnovesij v evroobmočju in v EU, ter torej obravnavanje znatnih razlik v konkurenčnosti med državami članicami;

| 16. | meni, da bi moral močnejši okvir EU za gospodarsko upravljanje vsebovati stalni mehanizem EU za reševanje dolžniške krize, kot na primer evropski denarni sklad, usklajen pristop za makroekonomsko uravnavanje, pa tudi okrepljene sinergije med proračunom EU in proračuni držav članic kot dopolnilo za trajnostno fiskalno konsolidacijo; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi moral močnejši okvir EU za gospodarsko upravljanje vsebovati stalni mehanizem EU za reševanje dolžniške krize, kot na primer evropski denarni sklad, usklajen pristop za makroekonomsko uravnavanje, pa tudi okrepljene sinergije med proračunom EU in proračuni držav članic kot dopolnilo za trajnostno fiskalno konsolidacijo;

| 17. | ugotavlja, da Evropski parlament kljub morda pomembnemu vplivu tega mehanizma na proračun EU nima vloge pri tem postopku odločanja, saj je aranžma vzpostavila uredba Sveta v skladu s členom 122(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; meni, da je treba zagotoviti, da bo Evropski parlament kot proračunski organ vključen v vprašanje, ki ima lahko takšne dolgoročne posledice; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da Evropski parlament kljub morda pomembnemu vplivu tega mehanizma na proračun EU nima vloge pri tem postopku odločanja, saj je aranžma vzpostavila uredba Sveta v skladu s členom 122(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; meni, da je treba zagotoviti, da bo Evropski parlament kot proračunski organ vključen v vprašanje, ki ima lahko takšne dolgoročne posledice;

| 18. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2010 pripravi neodvisno študijo o izvedljivosti v zvezi z vprašanjem inovativnih finančnih instrumentov, na primer skupnega izdajanja evroobveznic kot sredstva za zmanjšanje nihanj in povečanje likvidnosti na dolžniških trgih, kjer zadolževanje poteka predvsem v evrih; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2010 pripravi neodvisno študijo o izvedljivosti v zvezi z vprašanjem inovativnih finančnih instrumentov, na primer skupnega izdajanja evroobveznic kot sredstva za zmanjšanje nihanj in povečanje likvidnosti na dolžniških trgih, kjer zadolževanje poteka predvsem v evrih;

| 19. | opaža, da bi bilo lahko izdajanje evroobveznic za infrastrukturo, pomembno za EU, v skladu s paktom stabilnosti in rasti; |
| --- | --- |

19.

opaža, da bi bilo lahko izdajanje evroobveznic za infrastrukturo, pomembno za EU, v skladu s paktom stabilnosti in rasti;

| 20. | poziva Komisijo, naj analizira vrsto različnih možnosti za dolgoročne sisteme za preprečevanje in reševanje morebitnih problemov javnega dolga na učinkovit in trajnosten način, pri tem pa naj v celoti izkoristi prednosti enotne valute; meni, bi te analize morale upoštevati, da se kreditno tveganje javnih obveznic lahko razlikuje med državami članicami in se mora morda bolje odražati v kapitalskih razmerjih kreditnih institucij; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj analizira vrsto različnih možnosti za dolgoročne sisteme za preprečevanje in reševanje morebitnih problemov javnega dolga na učinkovit in trajnosten način, pri tem pa naj v celoti izkoristi prednosti enotne valute; meni, bi te analize morale upoštevati, da se kreditno tveganje javnih obveznic lahko razlikuje med državami članicami in se mora morda bolje odražati v kapitalskih razmerjih kreditnih institucij;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu svetu, predsedniku Evroskupine in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu svetu, predsedniku Evroskupine in Evropski centralni banki.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/73

---

Sreda, 7. julij 2010Prošnja Islandije za članstvo v Evropski uniji

P7_TA(2010)0278

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o prošnji Islandije za članstvo v Evropski uniji

2011/C 351 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 540/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o vključitvi Islandije na seznam držav, ki so upravičene do predpristopne pomoči državam prosilkam za uskladitev z evropsko zakonodajo,

ob upoštevanju mnenja Komisije o prošnji Islandije za članstvo v Evropski uniji (SEK(2010)0153),

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, da začne pristopna pogajanja z Islandijo,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o strateškem dokumentu Komisije za leto 2009 o širitvi na države zahodnega Balkana, Islandijo in Turčijo (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (KOM(2009)0588 – C7-0279/2009 – 2009/0163(COD)) (2),

ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije o prošnji Islandije za članstvo v Evropski uniji,

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker lahko po členu 49 Pogodbe o Evropski uniji vsaka evropska država zaprosi za članstvo v Uniji, |
| --- | --- |

A.

ker lahko po členu 49 Pogodbe o Evropski uniji vsaka evropska država zaprosi za članstvo v Uniji,

| B. | ker napredek vsake države na poti k članstvu v Evropski uniji temelji na njeni uspešnosti in je odvisen od njenih prizadevanj, da izpolni pristopna merila, obenem pa je treba upoštevati integracijsko zmožnost Unije, |
| --- | --- |

B.

ker napredek vsake države na poti k članstvu v Evropski uniji temelji na njeni uspešnosti in je odvisen od njenih prizadevanj, da izpolni pristopna merila, obenem pa je treba upoštevati integracijsko zmožnost Unije,

| C. | ker je Islandija 17. julija 2009 vložila prošnjo za članstvo v Evropski uniji, |
| --- | --- |

C.

ker je Islandija 17. julija 2009 vložila prošnjo za članstvo v Evropski uniji,

| D. | ker je Komisija 24. februarja 2010 predstavila svoje mnenje, v katerem je priporočila, naj se z Islandijo začnejo pristopna pogajanja, |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija 24. februarja 2010 predstavila svoje mnenje, v katerem je priporočila, naj se z Islandijo začnejo pristopna pogajanja,

| E. | ker so bile pretekle širitve za Evropsko unijo in države članice, ki so se ji pridružile, nedvomno uspešne, saj so pripomogle k stabilnosti, razvoju in blaginji vse Evrope, tako da je bistveno ustvariti pogoje, potrebne za izvedbo pristopnega procesa za Islandijo, ter tako zagotoviti, da bo ob spoštovanju köbenhavnskih meril tudi ta pristop uspešen, |
| --- | --- |

E.

ker so bile pretekle širitve za Evropsko unijo in države članice, ki so se ji pridružile, nedvomno uspešne, saj so pripomogle k stabilnosti, razvoju in blaginji vse Evrope, tako da je bistveno ustvariti pogoje, potrebne za izvedbo pristopnega procesa za Islandijo, ter tako zagotoviti, da bo ob spoštovanju köbenhavnskih meril tudi ta pristop uspešen,

| F. | ker odnosi med Islandijo in Evropsko unijo segajo že v leto 1973, ko sta podpisali dvostranski sporazum o prosti trgovini, |
| --- | --- |

F.

ker odnosi med Islandijo in Evropsko unijo segajo že v leto 1973, ko sta podpisali dvostranski sporazum o prosti trgovini,

| G. | ker Islandija že tesno sodeluje z EU kot članica evropskega gospodarskega prostora (EGP) ter podpisnica schengenskega sporazuma in dublinske uredbe, tako da je že sprejela velik del pravnega reda Unije, |
| --- | --- |

G.

ker Islandija že tesno sodeluje z EU kot članica evropskega gospodarskega prostora (EGP) ter podpisnica schengenskega sporazuma in dublinske uredbe, tako da je že sprejela velik del pravnega reda Unije,

| H. | ker ima Islandija trdno zakoreninjeno demokratično tradicijo in visoko raven skladnosti z zakonodajo Unije, |
| --- | --- |

H.

ker ima Islandija trdno zakoreninjeno demokratično tradicijo in visoko raven skladnosti z zakonodajo Unije,

| I. | ker Islandija prek finančnega mehanizma EGP že od leta 1994 pomembno prispeva k evropski koheziji in solidarnosti, |
| --- | --- |

I.

ker Islandija prek finančnega mehanizma EGP že od leta 1994 pomembno prispeva k evropski koheziji in solidarnosti,

| J. | ker Islandija kot država z nevojaško tradicijo s svojimi civilnimi zmogljivostmi prispeva k mirovnim misijam EU in se redno usklajuje s skupno zunanjo in varnostno politiko EU, |
| --- | --- |

J.

ker Islandija kot država z nevojaško tradicijo s svojimi civilnimi zmogljivostmi prispeva k mirovnim misijam EU in se redno usklajuje s skupno zunanjo in varnostno politiko EU,

| K. | ker je Islandijo in njene prebivalce močno prizadela svetovna finančna in gospodarska kriza, zaradi katere se je leta 2008 sesul islandski bančni sistem, |
| --- | --- |

K.

ker je Islandijo in njene prebivalce močno prizadela svetovna finančna in gospodarska kriza, zaradi katere se je leta 2008 sesul islandski bančni sistem,

| L. | ker sta vladi Združenega kraljestva in Nizozemske z islandsko vlado junija in oktobra 2009 podpisali sporazuma o pogojih poplačila posojila v vrednosti 1,3 milijarde EUR Nizozemski in 2,4 milijarde funtov Združenemu kraljestvu; ker je bil oktobrski sporazum po referendumu 6. marca 2010 zavrnjen, pogodbene strani pa naj bi po pričakovanjih dosegle nov sporazum o poplačilih, za katere naj bi bil odgovoren islandski sistem zajamčenih vlog, |
| --- | --- |

L.

ker sta vladi Združenega kraljestva in Nizozemske z islandsko vlado junija in oktobra 2009 podpisali sporazuma o pogojih poplačila posojila v vrednosti 1,3 milijarde EUR Nizozemski in 2,4 milijarde funtov Združenemu kraljestvu; ker je bil oktobrski sporazum po referendumu 6. marca 2010 zavrnjen, pogodbene strani pa naj bi po pričakovanjih dosegle nov sporazum o poplačilih, za katere naj bi bil odgovoren islandski sistem zajamčenih vlog,

| M. | ker je nadzorni organ Efte v svojem uradnem opominu z dne 26. maja 2010 izjavil, da je Islandija vlagateljem spletne banke Icesave v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem dolžna zagotoviti minimalno nadomestilo, |
| --- | --- |

M.

ker je nadzorni organ Efte v svojem uradnem opominu z dne 26. maja 2010 izjavil, da je Islandija vlagateljem spletne banke Icesave v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem dolžna zagotoviti minimalno nadomestilo,

| N. | ker so na Islandiji mnenja o članstvu v EU v javnosti in v političnih strankah deljena; ker se je zaradi politične in gospodarske krize javno mnenje o tem po poletju 2009 nedvomno spremenilo v negativno smer, |
| --- | --- |

N.

ker so na Islandiji mnenja o članstvu v EU v javnosti in v političnih strankah deljena; ker se je zaradi politične in gospodarske krize javno mnenje o tem po poletju 2009 nedvomno spremenilo v negativno smer,

Politična merila

| 1. | pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da začne pristopna pogajanja z Islandijo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da začne pristopna pogajanja z Islandijo;

| 2. | pozdravlja priložnost, da bi EU pridobila novo državo članico z močno demokratično kulturo; ob tem poudarja, da bi lahko pristop Islandije koristil tako Islandiji kot EU in še bolj okrepil vlogo Unije kot svetovne spodbujevalke in zagovornice človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja priložnost, da bi EU pridobila novo državo članico z močno demokratično kulturo; ob tem poudarja, da bi lahko pristop Islandije koristil tako Islandiji kot EU in še bolj okrepil vlogo Unije kot svetovne spodbujevalke in zagovornice človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| 3. | poudarja, da je sodelovanje med poslanci Evropskega in islandskega parlamenta v okviru skupnega parlamentarnega odbora EGP odlično, in pričakuje enako plodno sodelovanje v skupnem parlamentarnem odboru EP-Islandija; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je sodelovanje med poslanci Evropskega in islandskega parlamenta v okviru skupnega parlamentarnega odbora EGP odlično, in pričakuje enako plodno sodelovanje v skupnem parlamentarnem odboru EP-Islandija;

| 4. | še posebej pozdravlja islandsko pobudo za sodobne medije, ki bo omogočila Islandiji in EU oblikovanje trdnejšega stališča glede zakonskega varstva svobode izražanja in obveščanja; |
| --- | --- |

4.

še posebej pozdravlja islandsko pobudo za sodobne medije, ki bo omogočila Islandiji in EU oblikovanje trdnejšega stališča glede zakonskega varstva svobode izražanja in obveščanja;

| 5. | poziva islandske oblasti, naj obravnavajo sedanje razlikovanje državljanov EU pri njihovi volilni pravici in kandidiranju na islandskih lokalnih volitvah; |
| --- | --- |

5.

poziva islandske oblasti, naj obravnavajo sedanje razlikovanje državljanov EU pri njihovi volilni pravici in kandidiranju na islandskih lokalnih volitvah;

| 6. | poudarja, da je sodni sistem v državi prosilki eno od področij v novi širitveni strategiji EU, ki mu EU v zgodnji predpristopni fazi posveča še posebno pozornost; meni, da bi morala islandska vlada v skladu s priporočili beneške komisije sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev neodvisnosti sodstva ter ustrezno preučiti vprašanje odločilne vloge ministra za pravosodje in človekove pravice pri imenovanju sodnikov, tožilcev in vrhovnih sodnih organov; verjame, da bodo islandske oblasti sprejele potrebne spremembe; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je sodni sistem v državi prosilki eno od področij v novi širitveni strategiji EU, ki mu EU v zgodnji predpristopni fazi posveča še posebno pozornost; meni, da bi morala islandska vlada v skladu s priporočili beneške komisije sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev neodvisnosti sodstva ter ustrezno preučiti vprašanje odločilne vloge ministra za pravosodje in človekove pravice pri imenovanju sodnikov, tožilcev in vrhovnih sodnih organov; verjame, da bodo islandske oblasti sprejele potrebne spremembe;

| 7. | spodbuja Islandijo, naj ratificira konvencijo Združenih narodov proti korupciji in civilnopravno konvencijo Sveta Evrope o korupciji; |
| --- | --- |

7.

spodbuja Islandijo, naj ratificira konvencijo Združenih narodov proti korupciji in civilnopravno konvencijo Sveta Evrope o korupciji;

| 8. | izreka pohvalo Islandiji za dobro tradicijo na področju človekovih pravic; vseeno pa islandske oblasti poziva, naj ratificirajo okvirno konvencijo Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin ter konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

8.

izreka pohvalo Islandiji za dobro tradicijo na področju človekovih pravic; vseeno pa islandske oblasti poziva, naj ratificirajo okvirno konvencijo Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin ter konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov;

| 9. | spodbuja Islandijo, naj sledi priporočilom odbora OVSE-ODIHR o zločinih iz sovraštva iz leta 2008; |
| --- | --- |

9.

spodbuja Islandijo, naj sledi priporočilom odbora OVSE-ODIHR o zločinih iz sovraštva iz leta 2008;

Gospodarska merila

| 10. | se zaveda, da je Islandija v preteklosti na splošno zadovoljivo izpolnjevala svoje obveznosti v EGP, zmožna pa je tudi zdržati konkurenčni pritisk in tržne sile v EU; opominja pa, da bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za uskladitev s splošnimi načeli in za zagotovitev popolne skladnosti z zakonodajo Unije na področjih ugotavljanja skladnosti, akreditacije in nadzora trga; je seznanjen z uradnim opominom nadzornega organa Efte z dne 26. maja 2010, poslanega islandski vladi, kar je bil prvi korak v postopku za ugotavljanje kršitve zaradi neizpolnjevanja obveznosti po sporazumu o EGP v zvezi z izvajanjem direktive o sistemih zajamčenih vlog (94/19/ES), pozdravlja pa pripravljenost islandske vlade, da bo končala pogajanja o banki Icesave takoj, ko bo mogoče; |
| --- | --- |

10.

se zaveda, da je Islandija v preteklosti na splošno zadovoljivo izpolnjevala svoje obveznosti v EGP, zmožna pa je tudi zdržati konkurenčni pritisk in tržne sile v EU; opominja pa, da bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za uskladitev s splošnimi načeli in za zagotovitev popolne skladnosti z zakonodajo Unije na področjih ugotavljanja skladnosti, akreditacije in nadzora trga; je seznanjen z uradnim opominom nadzornega organa Efte z dne 26. maja 2010, poslanega islandski vladi, kar je bil prvi korak v postopku za ugotavljanje kršitve zaradi neizpolnjevanja obveznosti po sporazumu o EGP v zvezi z izvajanjem direktive o sistemih zajamčenih vlog (94/19/ES), pozdravlja pa pripravljenost islandske vlade, da bo končala pogajanja o banki Icesave takoj, ko bo mogoče;

| 11. | pozdravlja ukrepe za nadaljnjo diverzifikacijo islandskega gospodarstva, saj je to nujen korak k dolgoročni gospodarski blaginji te države; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja ukrepe za nadaljnjo diverzifikacijo islandskega gospodarstva, saj je to nujen korak k dolgoročni gospodarski blaginji te države;

| 12. | opominja, da je okolje prednostna naloga Evropske unije, in pozdravlja močno udeležbo Islandije v okoljskih politikah; |
| --- | --- |

12.

opominja, da je okolje prednostna naloga Evropske unije, in pozdravlja močno udeležbo Islandije v okoljskih politikah;

| 13. | ugotavlja, da kaže Islandija spodbudne znake gospodarske stabilizacije, čeprav ostaja osrednji izziv fiskalna konsolidacija; meni, da gredo doslej sprejeti ukrepi na monetarnem področju v pravo smer za okrepitev finančne in gospodarske stabilnosti; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da kaže Islandija spodbudne znake gospodarske stabilizacije, čeprav ostaja osrednji izziv fiskalna konsolidacija; meni, da gredo doslej sprejeti ukrepi na monetarnem področju v pravo smer za okrepitev finančne in gospodarske stabilnosti;

| 14. | pozdravlja poročilo posebne preiskovalne komisije, ki bi lahko pripomoglo k ponovni vzpostavitvi nacionalnega zaupanja; spodbuja ukrepe za nadaljnje spremljanje dela te komisije, da bi obravnavali nujne politične, gospodarske in institucionalne pomanjkljivosti, opisane v njenem poročilu; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja poročilo posebne preiskovalne komisije, ki bi lahko pripomoglo k ponovni vzpostavitvi nacionalnega zaupanja; spodbuja ukrepe za nadaljnje spremljanje dela te komisije, da bi obravnavali nujne politične, gospodarske in institucionalne pomanjkljivosti, opisane v njenem poročilu;

| 15. | pozdravlja, da je islandska zveza pokojninskih skladov soglašala z izvedbo neodvisne preiskave o delovnih metodah in naložbenih politikah pokojninskih sistemov pred gospodarskim zlomom; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja, da je islandska zveza pokojninskih skladov soglašala z izvedbo neodvisne preiskave o delovnih metodah in naložbenih politikah pokojninskih sistemov pred gospodarskim zlomom;

| 16. | poziva k sklenitvi dvostranskega sporazuma o ureditvi poplačila posojila v vrednosti 3,9 milijarde EUR z vladama Združenega kraljestva in Nizozemske; poudarja, da bo sklenitev sporazuma, sprejemljivega za vse strani, obnovila zaupanje v zmožnost Islandije za spoštovanje dogovorov, tudi izpolnjevanje vseh obveznosti po sporazumu o EGP, in okrepila javno podporo njenemu pristopnemu procesu, tako na Islandiji kot v EU; |
| --- | --- |

16.

poziva k sklenitvi dvostranskega sporazuma o ureditvi poplačila posojila v vrednosti 3,9 milijarde EUR z vladama Združenega kraljestva in Nizozemske; poudarja, da bo sklenitev sporazuma, sprejemljivega za vse strani, obnovila zaupanje v zmožnost Islandije za spoštovanje dogovorov, tudi izpolnjevanje vseh obveznosti po sporazumu o EGP, in okrepila javno podporo njenemu pristopnemu procesu, tako na Islandiji kot v EU;

| 17. | je seznanjen z željo Islandije, da bi postala del evroobmočja, kar je izvedljivo po uresničenem članstvu v EU in izpolnitvi vseh potrebnih pogojev; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen z željo Islandije, da bi postala del evroobmočja, kar je izvedljivo po uresničenem članstvu v EU in izpolnitvi vseh potrebnih pogojev;

| 18. | pozdravlja, da je bil odobren drugi pregled sporazuma „stand-by“ z Mednarodnim denarnim skladom za stabilizacijo valute, prestrukturiranje bank in fiskalno konsolidacijo; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja, da je bil odobren drugi pregled sporazuma „stand-by“ z Mednarodnim denarnim skladom za stabilizacijo valute, prestrukturiranje bank in fiskalno konsolidacijo;

| 19. | je zaskrbljen zaradi visoke brezposelnosti in inflacije, čeprav je v zadnjem času opazil znake izboljšanja; |
| --- | --- |

19.

je zaskrbljen zaradi visoke brezposelnosti in inflacije, čeprav je v zadnjem času opazil znake izboljšanja;

| 20. | izraža pohvalo Islandiji za visoko stopnjo naložb v izobraževanje, raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

20.

izraža pohvalo Islandiji za visoko stopnjo naložb v izobraževanje, raziskave in razvoj;

Zmožnost za izpolnitev obveznosti članstva

| 21. | se zaveda, da je Islandija kot članica EGP že zelo uspešna pri izpolnjevanju zahtev iz desetih pogajalskih poglavij, deloma izpolnjuje zahteve enajstih poglavij, tako da se je treba v celoti pogajati samo o dvanajstih poglavjih, ki niso zajeta v EGP; izpostavlja, da je Komisija poudarila, da si mora Islandija močno prizadevati za uskladitev svoje zakonodaje z zakonodajo Unije na številnih področjih ter jo učinkovito srednjeročno izvajati in izvrševati, da bo izpolnila pristopna merila; poudarja, da je pomembna zahteva v pristopnih pogajanjih izpolnitev islandskih obveznosti v EGP in obveznosti iz sporazuma o pridružitvi Islandije izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda; |
| --- | --- |

21.

se zaveda, da je Islandija kot članica EGP že zelo uspešna pri izpolnjevanju zahtev iz desetih pogajalskih poglavij, deloma izpolnjuje zahteve enajstih poglavij, tako da se je treba v celoti pogajati samo o dvanajstih poglavjih, ki niso zajeta v EGP; izpostavlja, da je Komisija poudarila, da si mora Islandija močno prizadevati za uskladitev svoje zakonodaje z zakonodajo Unije na številnih področjih ter jo učinkovito srednjeročno izvajati in izvrševati, da bo izpolnila pristopna merila; poudarja, da je pomembna zahteva v pristopnih pogajanjih izpolnitev islandskih obveznosti v EGP in obveznosti iz sporazuma o pridružitvi Islandije izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda;

| 22. | poziva islandske oblasti, naj obravnavajo osrednje institucionalne pomanjkljivosti islandskega gospodarstva, zlasti organizacijo in delovanje finančnega nadzornega sistema in sistema zajamčenih vlog; |
| --- | --- |

22.

poziva islandske oblasti, naj obravnavajo osrednje institucionalne pomanjkljivosti islandskega gospodarstva, zlasti organizacijo in delovanje finančnega nadzornega sistema in sistema zajamčenih vlog;

| 23. | spodbuja Islandijo, naj sprejme kmetijsko politiko in politiko razvoja podeželja, ki bo v skladu s politikami EU, ter uvede administrativne strukture, potrebne za njuno izvajanje; ob tem poudarja, da je treba v politikah EU upoštevati posebno naravo islandskega okolja, flore in favne ter njeno zemljepisno oddaljenost od evropske celine; |
| --- | --- |

23.

spodbuja Islandijo, naj sprejme kmetijsko politiko in politiko razvoja podeželja, ki bo v skladu s politikami EU, ter uvede administrativne strukture, potrebne za njuno izvajanje; ob tem poudarja, da je treba v politikah EU upoštevati posebno naravo islandskega okolja, flore in favne ter njeno zemljepisno oddaljenost od evropske celine;

| 24. | poziva Komisijo, naj islandske oblasti vključi v potekajoče razprave o reformi skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj islandske oblasti vključi v potekajoče razprave o reformi skupne kmetijske politike;

| 25. | priznava, da Islandija s svojimi morskimi viri ravna odgovorno in trajnostno, ter od evropskih in islandskih oblasti pričakuje konstruktiven odnos pri pogajanjih o tem, da bi morala Islandija sprejeti evropsko skupno ribiško politiko, tako da bo prišlo do obojestransko zadovoljive rešitve, ki bo temeljila na najboljših praksah in varstvu ribiških in potrošniških interesov v EU in na Islandiji; |
| --- | --- |

25.

priznava, da Islandija s svojimi morskimi viri ravna odgovorno in trajnostno, ter od evropskih in islandskih oblasti pričakuje konstruktiven odnos pri pogajanjih o tem, da bi morala Islandija sprejeti evropsko skupno ribiško politiko, tako da bo prišlo do obojestransko zadovoljive rešitve, ki bo temeljila na najboljših praksah in varstvu ribiških in potrošniških interesov v EU in na Islandiji;

| 26. | spodbuja Islandijo, naj sprejme ukrepe na področju ribiške politike, ki ji bodo omogočili prehod k uvedbi skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

26.

spodbuja Islandijo, naj sprejme ukrepe na področju ribiške politike, ki ji bodo omogočili prehod k uvedbi skupne ribiške politike;

| 27. | vztraja, da mora Islandija popolnoma končati kitolov in umakniti vse pridržke, ki jih je vložila pri Mednarodni komisiji za kitolov; |
| --- | --- |

27.

vztraja, da mora Islandija popolnoma končati kitolov in umakniti vse pridržke, ki jih je vložila pri Mednarodni komisiji za kitolov;

| 28. | se zaveda, da lahko Islandija zaradi svojih izkušenj na področju obnovljivih virov energije, zlasti geotermalne, na področju varstva okolja in boja proti podnebnim spremembam dragoceno prispeva k evropski okoljski in energetski politiki; |
| --- | --- |

28.

se zaveda, da lahko Islandija zaradi svojih izkušenj na področju obnovljivih virov energije, zlasti geotermalne, na področju varstva okolja in boja proti podnebnim spremembam dragoceno prispeva k evropski okoljski in energetski politiki;

Regionalno sodelovanje

| 29. | meni, da je pristop Islandije k EU strateška priložnost, da bi EU dobila dejavnejšo in bolj konstruktivno vlogo v večstranskem upravljanju v arktični regiji in k njemu tudi prispevala, saj bo okrepil evropsko navzočnost v Svetu Arktike; poudarja, da bo to pomagalo pri spoprijemanju z okoljskimi vprašanji ter bi lahko povečalo interes EU za Arktiko in njeno varstvo na regionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

29.

meni, da je pristop Islandije k EU strateška priložnost, da bi EU dobila dejavnejšo in bolj konstruktivno vlogo v večstranskem upravljanju v arktični regiji in k njemu tudi prispevala, saj bo okrepil evropsko navzočnost v Svetu Arktike; poudarja, da bo to pomagalo pri spoprijemanju z okoljskimi vprašanji ter bi lahko povečalo interes EU za Arktiko in njeno varstvo na regionalni in mednarodni ravni;

| 30. | pozdravlja dejstvo, da bi pristop Islandije k EU okrepil severnoatlantsko razsežnost v zunanji politiki EU; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja dejstvo, da bi pristop Islandije k EU okrepil severnoatlantsko razsežnost v zunanji politiki EU;

Javno mnenje in podpora širitvi

| 31. | poziva islandske oblasti, naj pripravijo široko javno razpravo o pristopu k EU, v katero naj od vsega začetka vključijo civilno družbo, v razpravi pa naj obravnavajo pomisleke islandskih državljanov o članstvu v EU in upoštevajo, da je za uspešna pogajanja potrebna trdna zavezanost; poziva Komisijo, naj islandskim oblastem priskrbi materialno in tehnično pomoč, če bodo prosile zanjo, da jim bo pomagala izboljšati preglednost in odgovornost v zvezi s pristopnim procesom, in naj po vsej državi pripravi poglobljeno in široko informacijsko kampanjo o posledicah članstva v EU, tako da se bodo islandski državljani na referendumu o pridružitvi lahko informirano odločali; |
| --- | --- |

31.

poziva islandske oblasti, naj pripravijo široko javno razpravo o pristopu k EU, v katero naj od vsega začetka vključijo civilno družbo, v razpravi pa naj obravnavajo pomisleke islandskih državljanov o članstvu v EU in upoštevajo, da je za uspešna pogajanja potrebna trdna zavezanost; poziva Komisijo, naj islandskim oblastem priskrbi materialno in tehnično pomoč, če bodo prosile zanjo, da jim bo pomagala izboljšati preglednost in odgovornost v zvezi s pristopnim procesom, in naj po vsej državi pripravi poglobljeno in široko informacijsko kampanjo o posledicah članstva v EU, tako da se bodo islandski državljani na referendumu o pridružitvi lahko informirano odločali;

| 32. | meni, da je bistveno, da državljanom EU posredujemo jasne in izčrpne informacije o posledicah pristopa Islandije; poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za to, in meni, da je to enako pomembno kot upoštevati in obravnavati pomisleke in vprašanja državljanov ter se odzivati na njihova stališča in interese; |
| --- | --- |

32.

meni, da je bistveno, da državljanom EU posredujemo jasne in izčrpne informacije o posledicah pristopa Islandije; poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za to, in meni, da je to enako pomembno kot upoštevati in obravnavati pomisleke in vprašanja državljanov ter se odzivati na njihova stališča in interese;

*

* *

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, predsednici islandskega parlamenta in islandski vladi. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, predsednici islandskega parlamenta in islandski vladi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0097.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0026.

---

Četrtek, 8. julij 2010

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/78

---

Četrtek, 8. julij 2010Kosovo

P7_TA(2010)0281

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo

2011/C 351 E/12

Evropski parlament,

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003, na katerem je bilo vsem državam zahodnega Balkana obljubljeno, da se bodo pridružile Evropski uniji,

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve s 7. decembra 2009, v katerih je poudarjeno, da bi morali – ne glede na stališča držav članic glede statusa kosova – tudi za Kosovo, ko bo to izpolnilo ustrezne pogoje, uvesti liberalizacijo vizumske ureditve, Komisija pa je pozvana, da si na podlagi strukturiranega pristopa še naprej prizadeva za približevanje kosovskega prebivalstva EU,

ob upoštevanju skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za utrditev pravne države na Kosovu – EULEX KOSOVO, kot je bil spremenjen s skupnim ukrepom Sveta 2009/445/SZVP z dne 9. junija 2009,

ob upoštevanju skupnega ukrepa Sveta 2008/123/SZVP z dne 4. februarja 2008 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu in sklepa Sveta 2010/118/SZVP z dne 25. februarja 2010 o podaljšanju njegovega mandata,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2009–2010 (KOM(2009)0533) z dne 14. oktobra 2009, priloženega poročila o napredku Kosova za leto 2009 in študije z naslovom „Kosovo – Uresničevanje evropske perspektive“ (1) (KOM(2009)0534),

ob upoštevanju priporočil drugega medparlamentarnega srečanja predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova 7. aprila 2009 in tretjega medparlamentarnega srečanja predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova 23. junija 2010,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2007 o prihodnosti Kosova in vlogi EU (2) ter svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o Kosovu in vlogi EU (3),

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 (1999),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1244/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (4), in zlasti njene Priloge I, ki zaradi pravne jasnosti in varnosti omenja osebe, ki prebivajo na Kosovem (Resolucija št. 1244 (1999) varnostnega sveta OZN),

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine ZN z dne 8. oktobra 2008 (A/RES/63/3) s prošnjo Meddržavnemu sodišču, naj poda svetovalno mnenje, ali je enostranska razglasitev neodvisnosti Kosova, za katero so se odločile začasne institucije kosovske samouprave, v skladu z mednarodnim pravom,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o strateškem dokumentu Komisije za leto 2009 o širitvi na države zahodnega Balkana, Islandijo in Turčijo (5),

ob upoštevanju končnega poročila posebnega odposlanca ZN o prihodnjem statusu Kosova in celovitega predloga za dogovor o statusu Kosova z dne 26. marca 2007,

ob upoštevanju člena 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker je stabilnost v regiji zahodnega Balkana ter povezovanje teh držav z Evropsko unijo prednostna naloga slednje; ker je mogoče tej nalogi slediti le, če bodo imele vse države v regiji dejanske možnosti za članstvo v EU, |
| --- | --- |

A.

ker je stabilnost v regiji zahodnega Balkana ter povezovanje teh držav z Evropsko unijo prednostna naloga slednje; ker je mogoče tej nalogi slediti le, če bodo imele vse države v regiji dejanske možnosti za članstvo v EU,

| B. | ker je mednarodna skupnost vedno zagovarjala trajnost večetničnih in večverskih držav zahodnega Balkana, ki temeljijo na vrednotah demokracije, strpnosti in večkulturnosti, |
| --- | --- |

B.

ker je mednarodna skupnost vedno zagovarjala trajnost večetničnih in večverskih držav zahodnega Balkana, ki temeljijo na vrednotah demokracije, strpnosti in večkulturnosti,

| C. | ker lahko državljani Srbije, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Črne gore od 19. decembra 2009 dalje v države EU potujejo brez vizumov, enako pa naj bi bilo v kratkem mogoče tudi za državljane Albanije ter Bosne in Hercegovine; ker se ne sme dopustiti, da bi državljani Kosova zaostajali in bili izolirani od državljanov drugih držav v regiji, zaradi česar je treba nemudoma začeti postopek za liberalizacijo vizumske ureditve, če so izpolnjeni vsi potrebni pogoji, |
| --- | --- |

C.

ker lahko državljani Srbije, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Črne gore od 19. decembra 2009 dalje v države EU potujejo brez vizumov, enako pa naj bi bilo v kratkem mogoče tudi za državljane Albanije ter Bosne in Hercegovine; ker se ne sme dopustiti, da bi državljani Kosova zaostajali in bili izolirani od državljanov drugih držav v regiji, zaradi česar je treba nemudoma začeti postopek za liberalizacijo vizumske ureditve, če so izpolnjeni vsi potrebni pogoji,

| D. | ker je bilo Meddržavno sodišče zaprošeno za svetovalno mnenje, ali je enostranska razglasitev neodvisnosti Kosova, za katero so se odločile začasne institucije kosovske samouprave, v skladu z mednarodnim pravom, in ker Sodišče še ni razsodilo, |
| --- | --- |

D.

ker je bilo Meddržavno sodišče zaprošeno za svetovalno mnenje, ali je enostranska razglasitev neodvisnosti Kosova, za katero so se odločile začasne institucije kosovske samouprave, v skladu z mednarodnim pravom, in ker Sodišče še ni razsodilo,

| E. | ker je odločitev, da se Kosova ne vključi v postopek liberalizacije vizumske ureditve, v globokem nasprotju s strategijo Evropske unije za Kosovo, ki se kaže v razkoraku med izjemnimi prizadevanji za pomoč v obliki virov in osebja na eni strani, medtem ko se na drugi ohranjajo zaprte meje za vse, ki bi lahko s svojim delom prispevali k razvoju, |
| --- | --- |

E.

ker je odločitev, da se Kosova ne vključi v postopek liberalizacije vizumske ureditve, v globokem nasprotju s strategijo Evropske unije za Kosovo, ki se kaže v razkoraku med izjemnimi prizadevanji za pomoč v obliki virov in osebja na eni strani, medtem ko se na drugi ohranjajo zaprte meje za vse, ki bi lahko s svojim delom prispevali k razvoju,

| 1. | ugotavlja, da je neodvisnost Kosova, ki je bila razglašena 17. februarja 2008, doslej priznalo 69 držav; nadalje ugotavlja, da je neodvisnost Kosova priznalo 22 držav članic EU, pet pa jih tega ni storilo; spodbuja države članice, naj okrepijo skupni pristop do Kosova s ciljem njegove pridružitve Evropski uniji, da bi na ta način politika EU v večji meri koristila vsem kosovskim prebivalcem; pozdravlja konstruktivni pristop v zvezi s Kosovom, ki ga je pokazalo špansko predsedstvo, kljub temu da Španija Kosova ni priznala; bi pozdravil, če bi vse države članice priznale neodvisnost Kosova; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je neodvisnost Kosova, ki je bila razglašena 17. februarja 2008, doslej priznalo 69 držav; nadalje ugotavlja, da je neodvisnost Kosova priznalo 22 držav članic EU, pet pa jih tega ni storilo; spodbuja države članice, naj okrepijo skupni pristop do Kosova s ciljem njegove pridružitve Evropski uniji, da bi na ta način politika EU v večji meri koristila vsem kosovskim prebivalcem; pozdravlja konstruktivni pristop v zvezi s Kosovom, ki ga je pokazalo špansko predsedstvo, kljub temu da Španija Kosova ni priznala; bi pozdravil, če bi vse države članice priznale neodvisnost Kosova;

| 2. | poudarja izreden pomen procesa združevanja v EU za vse države v regiji, da se zagotovi njena stabilizacija; poudarja, da je perspektiva pristopa k EU velika spodbuda za izvajanje potrebnih reform na Kosovu, in poziva k sprejetju praktičnih ukrepov, s katerimi bi ta prihodnost postala bolj oprijemljiva, tako za vlado kot za državljane; zato poziva Komisijo, naj vključi Kosovo v proces pregleda usklajenosti zakonodaje, z začetkom zgodaj leta 2011, da bi se država pripravila na začetek pogajanj o Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu ter naj kosovske oblasti obvesti, katere ukrepe morajo sprejeti, da bo lahko pripravila časovni načrt za liberalizacijo vizumske ureditve, ter jo poziva, naj načrt oblikuje takoj po sprejetju teh zahtevanih ukrepov; |
| --- | --- |

2.

poudarja izreden pomen procesa združevanja v EU za vse države v regiji, da se zagotovi njena stabilizacija; poudarja, da je perspektiva pristopa k EU velika spodbuda za izvajanje potrebnih reform na Kosovu, in poziva k sprejetju praktičnih ukrepov, s katerimi bi ta prihodnost postala bolj oprijemljiva, tako za vlado kot za državljane; zato poziva Komisijo, naj vključi Kosovo v proces pregleda usklajenosti zakonodaje, z začetkom zgodaj leta 2011, da bi se država pripravila na začetek pogajanj o Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu ter naj kosovske oblasti obvesti, katere ukrepe morajo sprejeti, da bo lahko pripravila časovni načrt za liberalizacijo vizumske ureditve, ter jo poziva, naj načrt oblikuje takoj po sprejetju teh zahtevanih ukrepov;

| 3. | ugotavlja, da je večina sosednjih držav Kosova priznala njegovo neodvisnost in da so sosedski odnosi dobri; ugotavlja, da je Kosovo pridobilo članstvo v Svetovni banki, Mednarodnem denarnem skladu in drugih mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je večina sosednjih držav Kosova priznala njegovo neodvisnost in da so sosedski odnosi dobri; ugotavlja, da je Kosovo pridobilo članstvo v Svetovni banki, Mednarodnem denarnem skladu in drugih mednarodnih organizacijah;

| 4. | ponovno izraža mnenje iz svojih resolucij z 29. marca 2007 in s 5. februarja 2009, v katerih zavrača možnost delitve Kosova; |
| --- | --- |

4.

ponovno izraža mnenje iz svojih resolucij z 29. marca 2007 in s 5. februarja 2009, v katerih zavrača možnost delitve Kosova;

| 5. | je zaskrbljen nad odnosi s Srbijo in poudarja, da so dobri sosedski odnosi ključno merilo pri oceni prizadevanj Srbije, Kosova in vseh drugih držav v regiji za članstvo v EU; čeprav razume čustvene posledice vojne leta 1999 in dejstvo, da uradno priznanje Kosova za voditelje v Beogradu trenutno ni mogoča politična opcija, poziva Srbijo, naj sprejme pragmatično stališče do vprašanja; zato pozdravlja podpis policijskega protokola z misijo EULEX in poziva k večjemu sodelovanju z njo; nadalje poziva Srbijo, naj ne preprečuje članstva Kosova v mednarodnih organizacijah, še zlasti ne nedavne prošnje Kosova za članstvo v Svetovni zdravstveni organizaciji; poudarja, da spor škoduje tudi regionalni trgovini in sodelovanju v okviru Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA), zaradi česar trpi gospodarstvo držav v regiji; poziva vse strani, naj zavzamejo pragmatično stališče, ki bo Kosovu omogočilo regijsko povezovanje; s tem v zvezi poudarja, da pričakovano svetovalno mnenje Meddržavnega sodišča o „skladnosti enostranske razglasitve neodvisnosti Kosova s strani začasnih institucij kosovske samouprave z mednarodnim pravom“ ne bi smelo preprečevati vsem vpletenim stranem, da bi se jasno zavezale k učinkovitemu čezmejnemu, regionalnemu in lokalnemu sodelovanju v korist vseh prebivalcev Kosova in okolice; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen nad odnosi s Srbijo in poudarja, da so dobri sosedski odnosi ključno merilo pri oceni prizadevanj Srbije, Kosova in vseh drugih držav v regiji za članstvo v EU; čeprav razume čustvene posledice vojne leta 1999 in dejstvo, da uradno priznanje Kosova za voditelje v Beogradu trenutno ni mogoča politična opcija, poziva Srbijo, naj sprejme pragmatično stališče do vprašanja; zato pozdravlja podpis policijskega protokola z misijo EULEX in poziva k večjemu sodelovanju z njo; nadalje poziva Srbijo, naj ne preprečuje članstva Kosova v mednarodnih organizacijah, še zlasti ne nedavne prošnje Kosova za članstvo v Svetovni zdravstveni organizaciji; poudarja, da spor škoduje tudi regionalni trgovini in sodelovanju v okviru Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA), zaradi česar trpi gospodarstvo držav v regiji; poziva vse strani, naj zavzamejo pragmatično stališče, ki bo Kosovu omogočilo regijsko povezovanje; s tem v zvezi poudarja, da pričakovano svetovalno mnenje Meddržavnega sodišča o „skladnosti enostranske razglasitve neodvisnosti Kosova s strani začasnih institucij kosovske samouprave z mednarodnim pravom“ ne bi smelo preprečevati vsem vpletenim stranem, da bi se jasno zavezale k učinkovitemu čezmejnemu, regionalnemu in lokalnemu sodelovanju v korist vseh prebivalcev Kosova in okolice;

| 6. | opozarja, da mora vsaka država, ki se želi včlaniti v EU, izpolnjevati pristopna merila in da je v primeru zahodnega Balkana okvir za pogajanja z EU stabilizacijsko-pridružitveni proces; poudarja, da je eden od treh pomembnih ciljev stabilizacijsko-pridružitvenega procesa regijsko sodelovanje; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da mora vsaka država, ki se želi včlaniti v EU, izpolnjevati pristopna merila in da je v primeru zahodnega Balkana okvir za pogajanja z EU stabilizacijsko-pridružitveni proces; poudarja, da je eden od treh pomembnih ciljev stabilizacijsko-pridružitvenega procesa regijsko sodelovanje;

| 7. | poudarja, da sta regijsko povezovanje in sodelovanje bistvena za evropsko varnost in stabilnost ter za ustvarjanje ugodnega okolja za normalizacijo odnosov med Srbijo in Kosovom; meni, da bi bila zaželena rešitev v svežnju za varnost in sodelovanje na zahodnem Balkanu; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da sta regijsko povezovanje in sodelovanje bistvena za evropsko varnost in stabilnost ter za ustvarjanje ugodnega okolja za normalizacijo odnosov med Srbijo in Kosovom; meni, da bi bila zaželena rešitev v svežnju za varnost in sodelovanje na zahodnem Balkanu;

| 8. | poziva k okrepitvi čezmejnega sodelovanja med Srbijo in Kosovom, zlasti na lokalni ravni, pri obravnavi vprašanj, ki so pomembna za državljane, kot so okolje, infrastruktura in trgovina; |
| --- | --- |

8.

poziva k okrepitvi čezmejnega sodelovanja med Srbijo in Kosovom, zlasti na lokalni ravni, pri obravnavi vprašanj, ki so pomembna za državljane, kot so okolje, infrastruktura in trgovina;

| 9. | ugotavlja, da nekatere države članice enostransko izvajajo ukrepe za liberalizacijo vizumskega režima, medtem ko osem držav članic za izdajo vizumov še naprej zaračunava polne pristojbine; poziva države članice EU in Komisijo, naj vložijo vse napore v hitro sprejetje enotnih prehodnih poenostavljenih postopkov, da bi državljanom Kosova olajšali potovanja, zlasti ob možnostih, ki jih ponuja novi vizumski zakonik; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da nekatere države članice enostransko izvajajo ukrepe za liberalizacijo vizumskega režima, medtem ko osem držav članic za izdajo vizumov še naprej zaračunava polne pristojbine; poziva države članice EU in Komisijo, naj vložijo vse napore v hitro sprejetje enotnih prehodnih poenostavljenih postopkov, da bi državljanom Kosova olajšali potovanja, zlasti ob možnostih, ki jih ponuja novi vizumski zakonik;

| 10. | pozdravlja izvedbo lokalnih volitev 15. novembra 2009, saj so bile to prve volitve, za katere je nosila politično odgovornost kosovska vlada; je zadovoljen, da so volitve na splošno potekale mirno in v dobrem ozračju; vendarle poudarja, da se je poročalo o nizu nepravilnosti; poziva oblasti, naj hitro uresničijo priporočila mednarodne skupnosti, vključno s potrebnimi spremembami volilne zakonodaje, da bi jasno razmejili ravni sodnih pristojnostih pri obravnavi pritožb ter pristojnosti osrednje volilne komisije in komisije za pritožbe in ugovore, posodobili volilne sezname in zagotovili skladno vzgojo volivcev; poudarja, da je za izvedbo reform in kaznovanje tistih, ki so odgovorni za volilne ponaredbe, bistvena politična volja; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja izvedbo lokalnih volitev 15. novembra 2009, saj so bile to prve volitve, za katere je nosila politično odgovornost kosovska vlada; je zadovoljen, da so volitve na splošno potekale mirno in v dobrem ozračju; vendarle poudarja, da se je poročalo o nizu nepravilnosti; poziva oblasti, naj hitro uresničijo priporočila mednarodne skupnosti, vključno s potrebnimi spremembami volilne zakonodaje, da bi jasno razmejili ravni sodnih pristojnostih pri obravnavi pritožb ter pristojnosti osrednje volilne komisije in komisije za pritožbe in ugovore, posodobili volilne sezname in zagotovili skladno vzgojo volivcev; poudarja, da je za izvedbo reform in kaznovanje tistih, ki so odgovorni za volilne ponaredbe, bistvena politična volja;

| 11. | obžaluje, da Beograd še vedno podpira vzporedne strukture v srbskih enklavah, ki izpodbijajo in slabijo pristojnosti novo ustanovljenih občin; poziva Srbijo, naj bo bolj konstruktivna in naj ukine te strukture; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da Beograd še vedno podpira vzporedne strukture v srbskih enklavah, ki izpodbijajo in slabijo pristojnosti novo ustanovljenih občin; poziva Srbijo, naj bo bolj konstruktivna in naj ukine te strukture;

| 12. | ponovno poudarja pomen uspešnega procesa decentralizacije in toplo pozdravlja visoko volilno udeležbo, ki so jo na zadnjih volitvah zabeležili med kosovskimi Srbi, ki živijo južno od reke Ibar, saj je to korak k zagotavljanju trajne prihodnosti države; poziva vlado, naj ob pomoči Komisije novo izvoljenim vodstvom v teh občinah v polni meri nudi finančno in politično podporo, da bodo lahko hitro vzpostavila strukture, potrebne za izvajanje pomembnih storitev; meni, da je učinkovito delovanje občinskih struktur bistvenega pomena za sodelovanje kosovskih Srbov v političnem procesu in upravnih strukturah Kosova; spodbuja mednarodno skupnost, naj podpira razvojne in infrastrukturne projekte v novo ustanovljenih občinah; spodbuja vlado, naj za preprečevanje sporov med vzporednimi strukturami, še zlasti na področju izobraževanja in zdravstva, s pomočjo posebnega predstavnika EU/predstavnika mednarodne skupnosti oblikuje strategijo za te strukture; |
| --- | --- |

12.

ponovno poudarja pomen uspešnega procesa decentralizacije in toplo pozdravlja visoko volilno udeležbo, ki so jo na zadnjih volitvah zabeležili med kosovskimi Srbi, ki živijo južno od reke Ibar, saj je to korak k zagotavljanju trajne prihodnosti države; poziva vlado, naj ob pomoči Komisije novo izvoljenim vodstvom v teh občinah v polni meri nudi finančno in politično podporo, da bodo lahko hitro vzpostavila strukture, potrebne za izvajanje pomembnih storitev; meni, da je učinkovito delovanje občinskih struktur bistvenega pomena za sodelovanje kosovskih Srbov v političnem procesu in upravnih strukturah Kosova; spodbuja mednarodno skupnost, naj podpira razvojne in infrastrukturne projekte v novo ustanovljenih občinah; spodbuja vlado, naj za preprečevanje sporov med vzporednimi strukturami, še zlasti na področju izobraževanja in zdravstva, s pomočjo posebnega predstavnika EU/predstavnika mednarodne skupnosti oblikuje strategijo za te strukture;

| 13. | pozdravlja odprtje hiše EU na severu Kosova, vendar je zaskrbljen zaradi tamkajšnjih razmer, saj so na tem območju še vedno velike pomanjkljivosti pri delovanju pravne države, radikalne skupine in organizirani kriminal pa čedalje bolj pritiskajo na civilno družbo in jo ustrahujejo; zato poudarja, da mora Svet delovanje misije za krepitev pravne države razširiti na celotno kosovsko ozemlje, in poziva Komisijo, naj izboljša prepoznavnost njenega dela pri srbski skupnosti v severnem delu Kosova, ter obenem za vse tamkajšnje zainteresirane strani poudarja, da lokalno, regijsko in čezmejno sodelovanje koristi vsemu prebivalstvu; zato pozdravlja registriranje trgovskega blaga na nadzornih točkah št. 1 in 31, ki je pomagalo pri zmanjševanju tihotapstva v regiji, ter poziva k dodatnim ukrepom za obnovitev pobiranja carin; izraža zaskrbljenost zaradi težav pri sedanjem delovanju sodstva v mitroviški regiji ter poziva Srbijo in Kosovo, naj dokončno oblikujeta sporazum o zaposlitvi srbskih sodnikov in tožilca s Kosova na sodišču v Severni Mitrovici; podpira načrt za ponovno vključitev severnega dela Kosova v kosovske politične in upravne strukture ter poziva, da se pri izvedbi te vključitve ustrezno pozornost nameni občutljivosti srbske manjšine, da se izboljšajo in razširijo vladne službe v regiji ter izboljšajo življenjske razmere za tamkajšnje državljane, in sicer z dopuščanjem obsežne samouprave; poziva misijo EULEX, naj si prizadeva za okrepitev svojih dejavnosti v severnem delu Kosova, da bi spodbujala dobre medetnične odnose, ter naj hkrati obvešča tamkajšnje prebivalstvo o ukrepih EU in delovanju misije za krepitev pravne države; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja odprtje hiše EU na severu Kosova, vendar je zaskrbljen zaradi tamkajšnjih razmer, saj so na tem območju še vedno velike pomanjkljivosti pri delovanju pravne države, radikalne skupine in organizirani kriminal pa čedalje bolj pritiskajo na civilno družbo in jo ustrahujejo; zato poudarja, da mora Svet delovanje misije za krepitev pravne države razširiti na celotno kosovsko ozemlje, in poziva Komisijo, naj izboljša prepoznavnost njenega dela pri srbski skupnosti v severnem delu Kosova, ter obenem za vse tamkajšnje zainteresirane strani poudarja, da lokalno, regijsko in čezmejno sodelovanje koristi vsemu prebivalstvu; zato pozdravlja registriranje trgovskega blaga na nadzornih točkah št. 1 in 31, ki je pomagalo pri zmanjševanju tihotapstva v regiji, ter poziva k dodatnim ukrepom za obnovitev pobiranja carin; izraža zaskrbljenost zaradi težav pri sedanjem delovanju sodstva v mitroviški regiji ter poziva Srbijo in Kosovo, naj dokončno oblikujeta sporazum o zaposlitvi srbskih sodnikov in tožilca s Kosova na sodišču v Severni Mitrovici; podpira načrt za ponovno vključitev severnega dela Kosova v kosovske politične in upravne strukture ter poziva, da se pri izvedbi te vključitve ustrezno pozornost nameni občutljivosti srbske manjšine, da se izboljšajo in razširijo vladne službe v regiji ter izboljšajo življenjske razmere za tamkajšnje državljane, in sicer z dopuščanjem obsežne samouprave; poziva misijo EULEX, naj si prizadeva za okrepitev svojih dejavnosti v severnem delu Kosova, da bi spodbujala dobre medetnične odnose, ter naj hkrati obvešča tamkajšnje prebivalstvo o ukrepih EU in delovanju misije za krepitev pravne države;

| 14. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi smrtonosne eksplozije, ki je ubila eno osebo, deset pa ranila, do katere je prišlo v Severni Mitrovici 2. julija 2010 med demonstracijami proti odprtju centra civilnih služb, in napada 5. julija 2010 na poslanca srbske etnične skupnosti v kosovski skupščini; poziva EULEX, naj stori vse potrebno za zmanjšanje napetosti in preprečitev nadaljnjega nasilja, ter poziva kosovsko policijo, naj, s pomočjo EULEX-a, nemudoma sproži celovito in nepristransko preiskavo dogodkov z namenom, da se krivce privede pred sodišče; |
| --- | --- |

14.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi smrtonosne eksplozije, ki je ubila eno osebo, deset pa ranila, do katere je prišlo v Severni Mitrovici 2. julija 2010 med demonstracijami proti odprtju centra civilnih služb, in napada 5. julija 2010 na poslanca srbske etnične skupnosti v kosovski skupščini; poziva EULEX, naj stori vse potrebno za zmanjšanje napetosti in preprečitev nadaljnjega nasilja, ter poziva kosovsko policijo, naj, s pomočjo EULEX-a, nemudoma sproži celovito in nepristransko preiskavo dogodkov z namenom, da se krivce privede pred sodišče;

| 15. | poudarja pomen uspeha misije EULEX tako za trajnostni razvoj, utrditev institucij in stabilnost Kosova kot tudi za prizadevanja EU, da bi prevzela svetovno vlogo pri gradnji miru; poudarja, da je misija EULEX odgovorna tako za svoja izvršna pooblastila kot tudi za svoj mandat za spremljanje, usmerjanje in svetovanje; s tem v zvezi spodbuja misijo EULEX, naj konkretno ukrepa za napredek v primerih korupcije na visoki ravni; priznava, da je bil na nekaterih področjih, kot na primer pri policiji in carinah, dosežen precejšen napredek, vendar poudarja, da je treba pospešiti dejavnosti misije, da bo ta končno začela beležiti oprijemljive rezultate tudi na drugih področjih, še zlasti pri obravnavi primerov korupcije na vodilnih položajih, organiziranega kriminala in vojnih zločinov; zato pozdravlja najnovejši pristop misije EULEX k obravnavanju morebitnih primerov korupcije tudi na najvišji vladni in upravni ravni ter poudarja, da je treba s tem nadaljevati, da bi zagotovili verodostojnost in vidnost dejavnosti misije EULEX; poudarja, da je treba v tem pogledu posebno pozornost posvetiti javnim naročilom in da mora na področju organiziranega kriminala misija EULEX še naprej dosegati konkretne rezultate na terenu; v zvezi s tem je zaskrbljen zaradi velikega obsega sodnih zaostankov, do katerega je prišlo, potem ko je misija ZN za začasno upravo Kosova misiji EULEX prepustila nepričakovano visoko število primerov; poudarja, da ima misija EULEX na voljo premalo sodnikov in tožilcev, in poziva države članice, da ji pošljejo potrebno število strokovnjakov in ji omogočijo njihovo zaposlitev; poudarja pomen izboljšanja učinkovitosti birokracije v misiji EULEX; s tem v zvezi poudarja, da je za učinkovito delo misije potrebno dobro notranje upravljanje, usklajevanje in sodelovanje; poudarja, da mora misija EULEX pri svojem delu poskrbeti za preglednost in odgovornost ter upoštevati zapletene politične razmere, da bi v očeh državljanov povečala svojo legitimnost; nadalje poudarja, da je treba ohranjati tesne stike s kosovsko vlado, državljani in mediji; spodbuja misijo EULEX, naj kosovske državljane obvešča o svojih uspehih, poleg tega naj si prizadeva povečati zaupanje v misijo, pozorna pa naj bo tudi na pričakovanja državljanov; pozdravlja nedavno ustanovitev odbora za nadzor nad spoštovanjem človekovih pravic, ki bo obravnaval pritožbe oseb, ki trdijo, da so žrtve kršitev človekovih pravic, ki jih je zagrešila EULEX pri opravljanju svojega mandata z izvršilnimi pristojnostmi; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen uspeha misije EULEX tako za trajnostni razvoj, utrditev institucij in stabilnost Kosova kot tudi za prizadevanja EU, da bi prevzela svetovno vlogo pri gradnji miru; poudarja, da je misija EULEX odgovorna tako za svoja izvršna pooblastila kot tudi za svoj mandat za spremljanje, usmerjanje in svetovanje; s tem v zvezi spodbuja misijo EULEX, naj konkretno ukrepa za napredek v primerih korupcije na visoki ravni; priznava, da je bil na nekaterih področjih, kot na primer pri policiji in carinah, dosežen precejšen napredek, vendar poudarja, da je treba pospešiti dejavnosti misije, da bo ta končno začela beležiti oprijemljive rezultate tudi na drugih področjih, še zlasti pri obravnavi primerov korupcije na vodilnih položajih, organiziranega kriminala in vojnih zločinov; zato pozdravlja najnovejši pristop misije EULEX k obravnavanju morebitnih primerov korupcije tudi na najvišji vladni in upravni ravni ter poudarja, da je treba s tem nadaljevati, da bi zagotovili verodostojnost in vidnost dejavnosti misije EULEX; poudarja, da je treba v tem pogledu posebno pozornost posvetiti javnim naročilom in da mora na področju organiziranega kriminala misija EULEX še naprej dosegati konkretne rezultate na terenu; v zvezi s tem je zaskrbljen zaradi velikega obsega sodnih zaostankov, do katerega je prišlo, potem ko je misija ZN za začasno upravo Kosova misiji EULEX prepustila nepričakovano visoko število primerov; poudarja, da ima misija EULEX na voljo premalo sodnikov in tožilcev, in poziva države članice, da ji pošljejo potrebno število strokovnjakov in ji omogočijo njihovo zaposlitev; poudarja pomen izboljšanja učinkovitosti birokracije v misiji EULEX; s tem v zvezi poudarja, da je za učinkovito delo misije potrebno dobro notranje upravljanje, usklajevanje in sodelovanje; poudarja, da mora misija EULEX pri svojem delu poskrbeti za preglednost in odgovornost ter upoštevati zapletene politične razmere, da bi v očeh državljanov povečala svojo legitimnost; nadalje poudarja, da je treba ohranjati tesne stike s kosovsko vlado, državljani in mediji; spodbuja misijo EULEX, naj kosovske državljane obvešča o svojih uspehih, poleg tega naj si prizadeva povečati zaupanje v misijo, pozorna pa naj bo tudi na pričakovanja državljanov; pozdravlja nedavno ustanovitev odbora za nadzor nad spoštovanjem človekovih pravic, ki bo obravnaval pritožbe oseb, ki trdijo, da so žrtve kršitev človekovih pravic, ki jih je zagrešila EULEX pri opravljanju svojega mandata z izvršilnimi pristojnostmi;

| 16. | poziva svoje pristojne organe, predvsem pododbor za varnost in obrambo, naj okrepijo preglede misije EULEX in nadzor nad njo, po možnosti v sodelovanju s kosovsko civilno družbo; zato poziva Svet, naj Parlamentu posreduje vse redne in izredne ocene in poročila o pregledih misije EULEX; |
| --- | --- |

16.

poziva svoje pristojne organe, predvsem pododbor za varnost in obrambo, naj okrepijo preglede misije EULEX in nadzor nad njo, po možnosti v sodelovanju s kosovsko civilno družbo; zato poziva Svet, naj Parlamentu posreduje vse redne in izredne ocene in poročila o pregledih misije EULEX;

| 17. | ugotavlja, da si tako Srbija kot Kosovo prizadevata najti osebe, pogrešane od konflikta 1998–1999, prek „delovne skupine za pogrešane osebe v zvezi z dogodki na Kosovu“; poudarja, kako pomembna je rešitev tega vprašanja za napredovanje po konfliktu 1998–1999; nadalje ugotavlja, da je okrog 1 862 oseb še vedno pogrešanih ter poziva tako Kosovo kot Srbijo, naj pri iskanju teh oseb po svojih najboljših močeh sodelujeta drug z drugim, z MORK, EULEX in drugimi organi; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da si tako Srbija kot Kosovo prizadevata najti osebe, pogrešane od konflikta 1998–1999, prek „delovne skupine za pogrešane osebe v zvezi z dogodki na Kosovu“; poudarja, kako pomembna je rešitev tega vprašanja za napredovanje po konfliktu 1998–1999; nadalje ugotavlja, da je okrog 1 862 oseb še vedno pogrešanih ter poziva tako Kosovo kot Srbijo, naj pri iskanju teh oseb po svojih najboljših močeh sodelujeta drug z drugim, z MORK, EULEX in drugimi organi;

| 18. | poudarja, da je leto 2010 za kosovsko vlado in vse upravne ravni ključno za napredek pri glavnih reformah, kot so boj proti korupciji, decentralizacija in reforma javne uprave; nadalje poudarja, da bo proces reform uspešen, če bo opravljena temeljita razprava o osnutku zakonodaje v posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, tudi z vsemi deli civilne družbe; opozarja vlado, naj posveti posebno pozornost hitremu in učinkovitemu izvajanju zakonov, saj sicer sprejemanje zakonodaje ne bo izboljšalo razmer na Kosovu; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je leto 2010 za kosovsko vlado in vse upravne ravni ključno za napredek pri glavnih reformah, kot so boj proti korupciji, decentralizacija in reforma javne uprave; nadalje poudarja, da bo proces reform uspešen, če bo opravljena temeljita razprava o osnutku zakonodaje v posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, tudi z vsemi deli civilne družbe; opozarja vlado, naj posveti posebno pozornost hitremu in učinkovitemu izvajanju zakonov, saj sicer sprejemanje zakonodaje ne bo izboljšalo razmer na Kosovu;

| 19. | je izjemno zaskrbljen zaradi razširjene korupcije, ki je poleg organiziranega kriminala še vedno ena najhujših težav na Kosovu, in poziva k sprejetju nujnih ukrepov za boj proti korupciji, in sicer z izboljšanjem zakonodajnega okvira, sprejetjem protikorupcijske strategije in akcijskega načrta ter okrepitvijo sodelovanja s policijskimi in pravosodnimi organi vseh držav v regiji; je resno zaskrbljen zaradi nedavnega prelivanja krvi med izbruhom nasilja blizu kosovskih meja in poziva, naj se nemudoma sprejmejo ukrepi za preprečitev takšnih incidentov v prihodnosti in zaustavitev trgovine z orožjem, ki prispeva k destabilizaciji regije zahodnega Balkana; pozdravlja vzpostavitev posebnega protikorupcijskega oddelka v okviru urada posebnega tožilstva Kosova, vendar poudarja, da so za uspešno delo oddelka potrebne zaveze vseh resornih ministrstev ter da je treba zaposlovati le brezhibne osebnosti; poziva k hitremu sprejetju zakona, ki bo urejal financiranje političnih strank, da bi na učinkovit in pregleden način nadzorovali denarna sredstva strank in zagotovili, da te v celoti objavijo svoja finančna poročila; |
| --- | --- |

19.

je izjemno zaskrbljen zaradi razširjene korupcije, ki je poleg organiziranega kriminala še vedno ena najhujših težav na Kosovu, in poziva k sprejetju nujnih ukrepov za boj proti korupciji, in sicer z izboljšanjem zakonodajnega okvira, sprejetjem protikorupcijske strategije in akcijskega načrta ter okrepitvijo sodelovanja s policijskimi in pravosodnimi organi vseh držav v regiji; je resno zaskrbljen zaradi nedavnega prelivanja krvi med izbruhom nasilja blizu kosovskih meja in poziva, naj se nemudoma sprejmejo ukrepi za preprečitev takšnih incidentov v prihodnosti in zaustavitev trgovine z orožjem, ki prispeva k destabilizaciji regije zahodnega Balkana; pozdravlja vzpostavitev posebnega protikorupcijskega oddelka v okviru urada posebnega tožilstva Kosova, vendar poudarja, da so za uspešno delo oddelka potrebne zaveze vseh resornih ministrstev ter da je treba zaposlovati le brezhibne osebnosti; poziva k hitremu sprejetju zakona, ki bo urejal financiranje političnih strank, da bi na učinkovit in pregleden način nadzorovali denarna sredstva strank in zagotovili, da te v celoti objavijo svoja finančna poročila;

| 20. | poudarja izreden pomen reforme sodnih služb in tožilstva, ki je še vedno v začetni fazi, da bi zagotovili neodvisnost in strokovnost sodnikov in tožilcev ter državljanom povrnili zaupanje v pravno državo; zato pozdravlja imenovanje varuha za človekove pravice, sodnikov vrhovnega sodišča ter tožilcev urada državnega tožilca in posebnega tožilstva; je zaskrbljen, da pomanjkljivosti pri zaščiti prič še naprej ovirajo pravosodje pri najhujših zločinih; poziva k sprejetju in hitremu začetku izvajanja zakona o sodiščih in k oblikovanju učinkovitega sistema zaščite za priče in sodnike; v tem smislu poziva predstavnike EULEX, naj še naprej javno poročajo o preostalih izzivih za pravno državo na Kosovu; |
| --- | --- |

20.

poudarja izreden pomen reforme sodnih služb in tožilstva, ki je še vedno v začetni fazi, da bi zagotovili neodvisnost in strokovnost sodnikov in tožilcev ter državljanom povrnili zaupanje v pravno državo; zato pozdravlja imenovanje varuha za človekove pravice, sodnikov vrhovnega sodišča ter tožilcev urada državnega tožilca in posebnega tožilstva; je zaskrbljen, da pomanjkljivosti pri zaščiti prič še naprej ovirajo pravosodje pri najhujših zločinih; poziva k sprejetju in hitremu začetku izvajanja zakona o sodiščih in k oblikovanju učinkovitega sistema zaščite za priče in sodnike; v tem smislu poziva predstavnike EULEX, naj še naprej javno poročajo o preostalih izzivih za pravno državo na Kosovu;

| 21. | poziva k okrepitvi naporov za pospešitev reforme javne uprave, da bi vzpostavili strokovno in neodvisno javno upravo, ki bi zagotavljala ravnovesje med spoloma in v polni meri odražala etnično raznolikost kosovskega prebivalstva; poudarja, da je treba v ta namen sprejeti in izvajati zakonodajo ter da je treba ustrezno pozornost posvetiti povečanju človeških virov, za kar ja treba nameniti tudi ustrezna finančna sredstva; je zaskrbljen zaradi političnega vmešavanja v imenovanja na ključne položaje v javni upravi in poziva k zaustavitvi te prakse, ki resno spodkopava delovanje uprave; |
| --- | --- |

21.

poziva k okrepitvi naporov za pospešitev reforme javne uprave, da bi vzpostavili strokovno in neodvisno javno upravo, ki bi zagotavljala ravnovesje med spoloma in v polni meri odražala etnično raznolikost kosovskega prebivalstva; poudarja, da je treba v ta namen sprejeti in izvajati zakonodajo ter da je treba ustrezno pozornost posvetiti povečanju človeških virov, za kar ja treba nameniti tudi ustrezna finančna sredstva; je zaskrbljen zaradi političnega vmešavanja v imenovanja na ključne položaje v javni upravi in poziva k zaustavitvi te prakse, ki resno spodkopava delovanje uprave;

| 22. | poziva vlado, naj zagotovi pluralnost medijev ter njihovo finančno in uredniško neodvisnost ter njihovo zaščito pred političnimi pritiski in preglednost lastništva in financiranja; poziva k spoštovanju delovnih pravic novinarjev, pa tudi k učinkovitim postopkom, s katerimi bi pred grožnjami zaščitili raziskovalne novinarje; poudarja, da mora javna radiotelevizija posredovati kakovostne in neodvisne informacije vsemu prebivalstvu, in je zaskrbljen zaradi pomanjkanja trajnostnega finančnega sistema, ki bi to zagotavljal; pozdravlja naložbe vlade v zagotavljanje dostopa do interneta; poziva vlado, naj poskrbi za še večjo dostopnost interneta za svoje državljane; poudarja pomembno vlogo, ki jo ima necenzuriran dostop do interneta za poslovni in politični svet, zlasti za povečanje dejavnosti mladih v obdobju volitev; |
| --- | --- |

22.

poziva vlado, naj zagotovi pluralnost medijev ter njihovo finančno in uredniško neodvisnost ter njihovo zaščito pred političnimi pritiski in preglednost lastništva in financiranja; poziva k spoštovanju delovnih pravic novinarjev, pa tudi k učinkovitim postopkom, s katerimi bi pred grožnjami zaščitili raziskovalne novinarje; poudarja, da mora javna radiotelevizija posredovati kakovostne in neodvisne informacije vsemu prebivalstvu, in je zaskrbljen zaradi pomanjkanja trajnostnega finančnega sistema, ki bi to zagotavljal; pozdravlja naložbe vlade v zagotavljanje dostopa do interneta; poziva vlado, naj poskrbi za še večjo dostopnost interneta za svoje državljane; poudarja pomembno vlogo, ki jo ima necenzuriran dostop do interneta za poslovni in politični svet, zlasti za povečanje dejavnosti mladih v obdobju volitev;

| 23. | poziva k podpori za okrepitev skupščine Kosova, da bo lahko učinkovito izvajala svoje zakonodajne funkcije in demokratični nadzor nad političnim in proračunskim delom vlade; v zvezi s tem poziva k oblikovanju ad hoc programa za medinstitucionalno sodelovanje, da bi se administrativnemu osebju kosovske skupščine zagotovila možnost opravljanja pripravništva v Evropskem parlamentu, ter poziva parlamente držav članic k oblikovanju programov sodelovanja, da bi se poslancem in zaposlenim v kosovski skupščini zagotovile možnosti izmenjav in usposabljanja osebja za parlamentarne zakonodajne in nadzorne postopke, zlasti za manjšinske in opozicijske skupine v parlamentu; |
| --- | --- |

23.

poziva k podpori za okrepitev skupščine Kosova, da bo lahko učinkovito izvajala svoje zakonodajne funkcije in demokratični nadzor nad političnim in proračunskim delom vlade; v zvezi s tem poziva k oblikovanju ad hoc programa za medinstitucionalno sodelovanje, da bi se administrativnemu osebju kosovske skupščine zagotovila možnost opravljanja pripravništva v Evropskem parlamentu, ter poziva parlamente držav članic k oblikovanju programov sodelovanja, da bi se poslancem in zaposlenim v kosovski skupščini zagotovile možnosti izmenjav in usposabljanja osebja za parlamentarne zakonodajne in nadzorne postopke, zlasti za manjšinske in opozicijske skupine v parlamentu;

| 24. | čestita vladi za dosežke pri sprejemanju zakonodaje o zaščiti človekovih pravic in jo spodbuja, naj čim prej sprejme še preostalo zakonodajo; vendarle ugotavlja, da ostaja izvajanje zakonodaje nezadovoljivo in da je napredek na splošno počasen; poziva k bolj dejavnim politikam za boj proti diskriminaciji na vseh ravneh (zaradi narodnosti, vere, spolne usmerjenosti, invalidnosti itd.) ter za zagotovitev uravnoteženosti po spolu, pa tudi bolj dejavne udeležbe manjšin v političnem življenju in v upravnih strukturah na nacionalni in lokalni ravni; poudarja pomen izobraževanja v tem procesu; poziva vlado, naj manjšinam zagotovi šolanje v njihovem jeziku, vključno s šolskimi programi in učbeniki, ter naj jim omogoča ohranjanje njihove kulture in identitete in pa pomaga pri usposabljanju človeških virov; |
| --- | --- |

24.

čestita vladi za dosežke pri sprejemanju zakonodaje o zaščiti človekovih pravic in jo spodbuja, naj čim prej sprejme še preostalo zakonodajo; vendarle ugotavlja, da ostaja izvajanje zakonodaje nezadovoljivo in da je napredek na splošno počasen; poziva k bolj dejavnim politikam za boj proti diskriminaciji na vseh ravneh (zaradi narodnosti, vere, spolne usmerjenosti, invalidnosti itd.) ter za zagotovitev uravnoteženosti po spolu, pa tudi bolj dejavne udeležbe manjšin v političnem življenju in v upravnih strukturah na nacionalni in lokalni ravni; poudarja pomen izobraževanja v tem procesu; poziva vlado, naj manjšinam zagotovi šolanje v njihovem jeziku, vključno s šolskimi programi in učbeniki, ter naj jim omogoča ohranjanje njihove kulture in identitete in pa pomaga pri usposabljanju človeških virov;

| 25. | je zaskrbljen zaradi razširjenosti nasilja v družini, diskriminacije žensk in trgovine z ljudmi, še zlasti trgovine z dekleti in ženskami za namene spolnega izkoriščanja; poziva k sprejetju učinkovitih ukrepov za zagotavljanje enakosti med spoloma ter zaščito pravic žensk in otrok; |
| --- | --- |

25.

je zaskrbljen zaradi razširjenosti nasilja v družini, diskriminacije žensk in trgovine z ljudmi, še zlasti trgovine z dekleti in ženskami za namene spolnega izkoriščanja; poziva k sprejetju učinkovitih ukrepov za zagotavljanje enakosti med spoloma ter zaščito pravic žensk in otrok;

| 26. | izpostavlja zelo težke posledice oboroženega spopada, ki je spodkopal zaupanje javnosti v možnost miroljubne rešitve sporov, in sicer tako med različnimi družbenimi skupinami kot v zasebnem življenju; |
| --- | --- |

26.

izpostavlja zelo težke posledice oboroženega spopada, ki je spodkopal zaupanje javnosti v možnost miroljubne rešitve sporov, in sicer tako med različnimi družbenimi skupinami kot v zasebnem življenju;

| 27. | poudarja, da nestabilne politične razmere, izbruhi medetničnih incidentov na nekaterih območjih in slabe gospodarske razmere ovirajo trajno vračanje beguncev, in poziva k večjim prizadevanjem za izboljšanje njihovega položaja; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da nestabilne politične razmere, izbruhi medetničnih incidentov na nekaterih območjih in slabe gospodarske razmere ovirajo trajno vračanje beguncev, in poziva k večjim prizadevanjem za izboljšanje njihovega položaja;

| 28. | opozarja na težke razmere, v katerih živijo manjšine, in na diskriminacijo, s katero se še zlasti Romi soočajo pri izobraževanju, stanovanjski politiki, socialnih storitvah in izobraževanju; pozdravlja pobudo Komisije za zaprtje s svincem onesnaženih taborišč na severu Mitrovice in preselitev oseb, ki prebivajo v njih, ter poziva k hitri izvedbi te pobude; je tako kot komisar za človekove pravice pri Svetu Evrope zaskrbljen nad dejstvom, da Kosovo še ni zmožno zagotavljati ustreznih pogojev za reintegracijo Romov, ki so bili proti svoji volji poslani nazaj v domovino, in poziva države članice, naj te ljudi prenehajo pošiljati nazaj; je seznanjen s sporazumom med nemškimi in kosovskimi oblasti, da postopno nazaj na Kosovo pošljejo 14 000 beguncev, od katerih je okoli 10 000 Romov, in poziva Komisijo, naj pospeši programe pomoči v ta namen; poziva države, ki sodelujejo pri pobudi Desetletje vključevanja Romov, naj spodbujajo vključitev Kosova v njene programe; |
| --- | --- |

28.

opozarja na težke razmere, v katerih živijo manjšine, in na diskriminacijo, s katero se še zlasti Romi soočajo pri izobraževanju, stanovanjski politiki, socialnih storitvah in izobraževanju; pozdravlja pobudo Komisije za zaprtje s svincem onesnaženih taborišč na severu Mitrovice in preselitev oseb, ki prebivajo v njih, ter poziva k hitri izvedbi te pobude; je tako kot komisar za človekove pravice pri Svetu Evrope zaskrbljen nad dejstvom, da Kosovo še ni zmožno zagotavljati ustreznih pogojev za reintegracijo Romov, ki so bili proti svoji volji poslani nazaj v domovino, in poziva države članice, naj te ljudi prenehajo pošiljati nazaj; je seznanjen s sporazumom med nemškimi in kosovskimi oblasti, da postopno nazaj na Kosovo pošljejo 14 000 beguncev, od katerih je okoli 10 000 Romov, in poziva Komisijo, naj pospeši programe pomoči v ta namen; poziva države, ki sodelujejo pri pobudi Desetletje vključevanja Romov, naj spodbujajo vključitev Kosova v njene programe;

| 29. | poudarja ključno vlogo izobraževanja, tako za usposabljanje mladih za trg dela kakor tudi za dosego sprave med etničnimi skupinami; v zvezi s tem spodbuja k postopni uvedbi skupnih razredov, učenja manjšinskih jezikov, zlasti srbščine, za učence albanske narodnosti, in učenja albanskega jezika za vse manjšine; pozdravlja nedavno ustanovitev Mednarodne poslovne šole v Mitrovici, ki je pritegnila študente iz vseh skupnosti in obenem predstavlja znatno mednarodno naložbo v lokalno gospodarstvo, njen cilj pa je, da s spodbujanjem podjetništva ustvari perspektivo za mlade ter jim predstavi evropske poklicne standarde na področju poslovne, okoljske in javne uprave; |
| --- | --- |

29.

poudarja ključno vlogo izobraževanja, tako za usposabljanje mladih za trg dela kakor tudi za dosego sprave med etničnimi skupinami; v zvezi s tem spodbuja k postopni uvedbi skupnih razredov, učenja manjšinskih jezikov, zlasti srbščine, za učence albanske narodnosti, in učenja albanskega jezika za vse manjšine; pozdravlja nedavno ustanovitev Mednarodne poslovne šole v Mitrovici, ki je pritegnila študente iz vseh skupnosti in obenem predstavlja znatno mednarodno naložbo v lokalno gospodarstvo, njen cilj pa je, da s spodbujanjem podjetništva ustvari perspektivo za mlade ter jim predstavi evropske poklicne standarde na področju poslovne, okoljske in javne uprave;

| 30. | poudarja, da je spoštovanje kulturne raznolikosti vedno v središču evropskega projekta ter da sta verska in kulturna dediščina nujna pogoja za mir in varnost v regiji; poudarja, da je ustrezno varstvo kulturne dediščine pomembno za vse skupnosti na Kosovu; poziva vlado, naj nadaljuje z načrtovano institucionalno reformo sektorja kulturne dediščine; poudarja, da je sprejetje seznama objektov kulturne dediščine pomemben pogoj za izvajanje zakonodaje o kulturni dediščini; pozdravlja delo spodbujevalca zaščite verske in kulturne dediščine srbske pravoslavne cerkve ter vse zainteresirane strani spodbuja, naj z njem dejavno sodelujejo; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je spoštovanje kulturne raznolikosti vedno v središču evropskega projekta ter da sta verska in kulturna dediščina nujna pogoja za mir in varnost v regiji; poudarja, da je ustrezno varstvo kulturne dediščine pomembno za vse skupnosti na Kosovu; poziva vlado, naj nadaljuje z načrtovano institucionalno reformo sektorja kulturne dediščine; poudarja, da je sprejetje seznama objektov kulturne dediščine pomemben pogoj za izvajanje zakonodaje o kulturni dediščini; pozdravlja delo spodbujevalca zaščite verske in kulturne dediščine srbske pravoslavne cerkve ter vse zainteresirane strani spodbuja, naj z njem dejavno sodelujejo;

| 31. | poudarja, da je treba podpirati in spodbujati akademske izmenjave s programi, kot je Erasmus Mundus, da se kosovskim državljanom omogoči pridobivanje kvalifikacij in izkušenj v EU ter da se okrepijo njihovi stiki z državljani EU; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba podpirati in spodbujati akademske izmenjave s programi, kot je Erasmus Mundus, da se kosovskim državljanom omogoči pridobivanje kvalifikacij in izkušenj v EU ter da se okrepijo njihovi stiki z državljani EU;

| 32. | poziva oblasti, naj dejavno podpirajo civilno družbo in njeno sodelovanje pri oblikovanju socialne in ekonomske politike v popolno podporo svobode izražanja in združevanja; poudarja pomembno vlogo, ki jo v procesu sprave med etničnimi skupinami igrajo civilna družba in nevladne organizacije, in poziva Komisijo, naj poveča finančno pomoč za njihovo delo; glede tega poudarja, da je treba ta vprašanja učinkovito umestiti v letne programe za Kosovo v okviru instrumenta predpristopne pomoči; ugotavlja, da obstaja dobro medosebno in zlasti poslovno sodelovanje med posamezniki iz različnih etničnih skupnosti ter da bi morale kosovske oblasti, civilna družba in mednarodna skupnost več prizadevanj usmeriti v podporo lokalnim projektom, ki krepijo tovrstno sodelovanje; |
| --- | --- |

32.

poziva oblasti, naj dejavno podpirajo civilno družbo in njeno sodelovanje pri oblikovanju socialne in ekonomske politike v popolno podporo svobode izražanja in združevanja; poudarja pomembno vlogo, ki jo v procesu sprave med etničnimi skupinami igrajo civilna družba in nevladne organizacije, in poziva Komisijo, naj poveča finančno pomoč za njihovo delo; glede tega poudarja, da je treba ta vprašanja učinkovito umestiti v letne programe za Kosovo v okviru instrumenta predpristopne pomoči; ugotavlja, da obstaja dobro medosebno in zlasti poslovno sodelovanje med posamezniki iz različnih etničnih skupnosti ter da bi morale kosovske oblasti, civilna družba in mednarodna skupnost več prizadevanj usmeriti v podporo lokalnim projektom, ki krepijo tovrstno sodelovanje;

| 33. | je zelo zaskrbljen, ker Kosovo še naprej ostaja ena najrevnejših držav v Evropi z več kot 40-odstotno ravnijo brezposelnosti; poudarja, da so takšne razmere nevzdržne in da zaradi težkih življenjskih razmer narašča nezadovoljstvo v družbi; poziva k nujnim ukrepom za izboljšanje učinkovitosti socialnega sistema, da bi zagotovili zaščitno mrežo za ranljive skupine v družbi, in za izvajanje politike aktivnega trga dela, s katero bi zmanjšali raven brezposelnosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v polni meri uporabi instrument predpristopne pomoči, da bi spodbudili družbeno-ekonomski razvoj Kosova, zlasti za mlade; poziva EU in države članice, naj sprejmejo čim več kosovskih državljanov, in sicer kot sezonske delavce ter v sektorjih, kjer primanjkuje delovne sile; |
| --- | --- |

33.

je zelo zaskrbljen, ker Kosovo še naprej ostaja ena najrevnejših držav v Evropi z več kot 40-odstotno ravnijo brezposelnosti; poudarja, da so takšne razmere nevzdržne in da zaradi težkih življenjskih razmer narašča nezadovoljstvo v družbi; poziva k nujnim ukrepom za izboljšanje učinkovitosti socialnega sistema, da bi zagotovili zaščitno mrežo za ranljive skupine v družbi, in za izvajanje politike aktivnega trga dela, s katero bi zmanjšali raven brezposelnosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v polni meri uporabi instrument predpristopne pomoči, da bi spodbudili družbeno-ekonomski razvoj Kosova, zlasti za mlade; poziva EU in države članice, naj sprejmejo čim več kosovskih državljanov, in sicer kot sezonske delavce ter v sektorjih, kjer primanjkuje delovne sile;

| 34. | meni, da je ekonomski razvoj ključ do rešitve resnih težav države in da med drugim bistveno prispeva k izboljšanju položaja žensk in manjšin ter odnosov med etničnimi skupinami; poudarja pomen, ki ga pri tem igra kmetijski sektor; pozdravlja niz zakonov, ki so v pripravi na tem področju, in poziva k njihovemu hitremu sprejetju; vendarle poudarja, da je uspešno izvajanje že sprejete zakonodaje predpogoj za izboljšanj razmer v sektorju; |
| --- | --- |

34.

meni, da je ekonomski razvoj ključ do rešitve resnih težav države in da med drugim bistveno prispeva k izboljšanju položaja žensk in manjšin ter odnosov med etničnimi skupinami; poudarja pomen, ki ga pri tem igra kmetijski sektor; pozdravlja niz zakonov, ki so v pripravi na tem področju, in poziva k njihovemu hitremu sprejetju; vendarle poudarja, da je uspešno izvajanje že sprejete zakonodaje predpogoj za izboljšanj razmer v sektorju;

| 35. | poudarja, da bi moralo Kosovo izbrati ustrezne gospodarske politike, ki bodo zagotavljale trajnostno gospodarsko rast, varstvo okolja, ustvarjanje delovnih mest in zmanjševanje socialne izključenosti; poziva kosovske oblasti, naj izboljšajo gospodarsko okolje za tuje naložbe in preglednost v trgovinskih odnosih; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da bi moralo Kosovo izbrati ustrezne gospodarske politike, ki bodo zagotavljale trajnostno gospodarsko rast, varstvo okolja, ustvarjanje delovnih mest in zmanjševanje socialne izključenosti; poziva kosovske oblasti, naj izboljšajo gospodarsko okolje za tuje naložbe in preglednost v trgovinskih odnosih;

| 36. | poziva k sprejetju aktivnih ukrepov na področju energetike, da bi zagotovili varno oskrbo z energijo, ki je potrebna za razvoj Kosova; poudarja, da predstavljajo velike infrastrukturne potrebe na tem področju priložnost za diverzifikacijo oskrbe z energijo, da bi vključevala okolju prijaznejše vire, za posodobitev in okrepitev energetske učinkovitosti električnega omrežja in za uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij, tudi v načrtovanih termoelektrarnah na premog; poziva k takojšnjemu zaprtju elektrarne Kosovo A in čimprejšnjemu zaprtju elektrarne Kosovo B, pri čemer se ne sme ogroziti energetskih potreb države; |
| --- | --- |

36.

poziva k sprejetju aktivnih ukrepov na področju energetike, da bi zagotovili varno oskrbo z energijo, ki je potrebna za razvoj Kosova; poudarja, da predstavljajo velike infrastrukturne potrebe na tem področju priložnost za diverzifikacijo oskrbe z energijo, da bi vključevala okolju prijaznejše vire, za posodobitev in okrepitev energetske učinkovitosti električnega omrežja in za uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij, tudi v načrtovanih termoelektrarnah na premog; poziva k takojšnjemu zaprtju elektrarne Kosovo A in čimprejšnjemu zaprtju elektrarne Kosovo B, pri čemer se ne sme ogroziti energetskih potreb države;

| 37. | poziva kosovske oblasti, naj nadaljujejo z vlaganji v obnovljive vire energije in si prizadevajo za regijsko sodelovanje na tem področju; |
| --- | --- |

37.

poziva kosovske oblasti, naj nadaljujejo z vlaganji v obnovljive vire energije in si prizadevajo za regijsko sodelovanje na tem področju;

| 38. | opozarja, da je bila prometna politika Kosova doslej osredotočena na gradnjo cest; obžaluje slabe razmere v javnem prevozu, zlasti železnicah; poziva kosovsko vlado, naj v celoti uporabi sredstva instrumenta predpristopne pomoči za razvoj, izboljšanje in posodobitev železniškega omrežja in izboljšanje povezav s sosednjimi državami, tako za prevoz ljudi kot blaga, da bi mobilnost postala trajnostna; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da je bila prometna politika Kosova doslej osredotočena na gradnjo cest; obžaluje slabe razmere v javnem prevozu, zlasti železnicah; poziva kosovsko vlado, naj v celoti uporabi sredstva instrumenta predpristopne pomoči za razvoj, izboljšanje in posodobitev železniškega omrežja in izboljšanje povezav s sosednjimi državami, tako za prevoz ljudi kot blaga, da bi mobilnost postala trajnostna;

| 39. | je zaskrbljen zaradi razširjenih okoljskih problemov, ki ogrožajo zemljo, ozračje in vodo, ter poziva vlado, naj spremeni in izvaja zakonodajo tako, da bo skladna s standardi EU, ter naj nameni zaščiti okolja osrednje mesto v izobraževalnem programu; |
| --- | --- |

39.

je zaskrbljen zaradi razširjenih okoljskih problemov, ki ogrožajo zemljo, ozračje in vodo, ter poziva vlado, naj spremeni in izvaja zakonodajo tako, da bo skladna s standardi EU, ter naj nameni zaščiti okolja osrednje mesto v izobraževalnem programu;

| 40. | poudarja, da je treba navzočnost EU na Kosovu uskladiti z razvojem evropske službe za zunanjepolitično delovanje, oblikovanjem delegacij EU po svetu in preoblikovanjem urada Komisije za zvezo v delegacijo EU, da bi na ta način povečali učinkovitost in usklajenost ukrepov EU na Kosovu; je seznanjen z odprtjem novega urada EU v Beogradu v okviru mandata posebnega predstavnika EU za Kosovo, ki deluje ločeno od obstoječe delegacije EU v Srbiji; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba navzočnost EU na Kosovu uskladiti z razvojem evropske službe za zunanjepolitično delovanje, oblikovanjem delegacij EU po svetu in preoblikovanjem urada Komisije za zvezo v delegacijo EU, da bi na ta način povečali učinkovitost in usklajenost ukrepov EU na Kosovu; je seznanjen z odprtjem novega urada EU v Beogradu v okviru mandata posebnega predstavnika EU za Kosovo, ki deluje ločeno od obstoječe delegacije EU v Srbiji;

| 41. | obžaluje pomanjkanje preglednosti pri zadnjem podaljšanju mandata posebnega predstavnika EU za Kosovo, vključno z znatnim povečanjem proračunskih sredstev zanj; opozarja, da bo treba pri sprejemanju novega medinstitucionalnega sporazuma o proračunskih zadevah ustrezno obravnavati zahteve po obveščenosti Evropskega parlamenta ob upoštevanju Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

41.

obžaluje pomanjkanje preglednosti pri zadnjem podaljšanju mandata posebnega predstavnika EU za Kosovo, vključno z znatnim povečanjem proračunskih sredstev zanj; opozarja, da bo treba pri sprejemanju novega medinstitucionalnega sporazuma o proračunskih zadevah ustrezno obravnavati zahteve po obveščenosti Evropskega parlamenta ob upoštevanju Lizbonske pogodbe;

| 42. | naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu in Komisiji, posebnemu predstavniku EU/mednarodnemu civilnemu predstavniku na Kosovu, vladi in skupščini Kosova, vladi Srbije, članom Mednarodne usmerjevalne skupine za Kosovo in varnostnemu svetu Združenih narodov. |
| --- | --- |

42.

naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu in Komisiji, posebnemu predstavniku EU/mednarodnemu civilnemu predstavniku na Kosovu, vladi in skupščini Kosova, vladi Srbije, članom Mednarodne usmerjevalne skupine za Kosovo in varnostnemu svetu Združenih narodov.

---

(1)  V skladu z Resolucijo varnostnega sveta ZN št. 1244 (1999).

(2)  UL C 27 E, 31.01.2008, str. 207.

(3)  UL C 67 E, 18.03.2010, str. 126.

(4)  UL L 336, 18.12.2009, str. 1

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0097.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/85

---

Četrtek, 8. julij 2010Albanija

P7_TA(2010)0282

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Albaniji

2011/C 351 E/13

Evropski parlament,

ob upoštevanju sklepov predsedstva, objavljenih po Evropskem svetu 19. in 20. junija 2003 v Solunu, glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Evropski uniji,

ob upoštevanju sporočila Komisije „Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2009–2010“ (KOM(2009)0533) in poročila za leto 2009 o napredku Albanije (SEC(2009)1337) z dne 14. oktobra 2009, ki mu je bilo priloženo,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/210/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva z Albanijo ter razveljavitve Odločbe 2006/54/ES (1),

ob upoštevanju prve seje stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Albanija, ki je potekala 3. in 4. maja 2010,

ob upoštevanju sklepov seje stabilizacijsko-pridružitvenega sveta med Albanijo in Evropsko unijo z dne 18. maja 2009,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/821/ES z dne 8. novembra 2007 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (2),

ob upoštevanju priporočil 16. medparlamentarne seje med Evropskim parlamentom in Albanijo, ki je potekala 19. in 20. marca 2009,

ob upoštevanju svojega sklepa o bolj pogostem političnem dialogu z Albanijo na parlamentarni ravni, da se odrazi začetek veljave stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma,

ob upoštevanju resolucije 1709(2010) Sveta Evrope o delovanju demokratičnih institucij v Albaniji,

ob upoštevanju člena 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker je v obnovljenem soglasju o širitvi, kot je navedeno v sklepih Evropskega sveta z zasedanja 14. in 15. decembra 2006, ponovno poudarjeno, da je prihodnost zahodnega Balkana v Evropski uniji, |
| --- | --- |

A.

ker je v obnovljenem soglasju o širitvi, kot je navedeno v sklepih Evropskega sveta z zasedanja 14. in 15. decembra 2006, ponovno poudarjeno, da je prihodnost zahodnega Balkana v Evropski uniji,

| B. | ker je možnost pridružitve Evropski uniji povod za številne reforme na območju zahodnega Balkana in kar mora imeti konstruktivno vlogo pri izboljšanju zmogljivosti regije za mir, stabilnost in preprečevanje konfliktov z okrepitvijo dobrih sosedskih odnosov in obravnavo gospodarskih in socialnih potreb s trajnostnim razvojem; ker vsi realistični obeti za članstvo zajemajo več kot le izpolnitev upravnega ali tehničnega postopka, saj od zadevnih nosilcev odločanja v državah članicah zahtevajo tudi resnično politično zavezanost, |
| --- | --- |

B.

ker je možnost pridružitve Evropski uniji povod za številne reforme na območju zahodnega Balkana in kar mora imeti konstruktivno vlogo pri izboljšanju zmogljivosti regije za mir, stabilnost in preprečevanje konfliktov z okrepitvijo dobrih sosedskih odnosov in obravnavo gospodarskih in socialnih potreb s trajnostnim razvojem; ker vsi realistični obeti za članstvo zajemajo več kot le izpolnitev upravnega ali tehničnega postopka, saj od zadevnih nosilcev odločanja v državah članicah zahtevajo tudi resnično politično zavezanost,

| C. | ker je stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z Albanijo začel veljati 1. aprila 2009; ker je država 28. aprila 2009 zaprosila za članstvo EU, 14. aprila 2010 pa je predložila svoje odgovore na predpristopni vprašalnik Komisije; ker Komisija o tem pripravlja svoje mnenje, |
| --- | --- |

C.

ker je stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z Albanijo začel veljati 1. aprila 2009; ker je država 28. aprila 2009 zaprosila za članstvo EU, 14. aprila 2010 pa je predložila svoje odgovore na predpristopni vprašalnik Komisije; ker Komisija o tem pripravlja svoje mnenje,

| D. | ker je napredek vsake države na poti k članstvu EU odvisen od njenih prizadevanj za izpolnitev københavnskih meril in pogojev iz stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, |
| --- | --- |

D.

ker je napredek vsake države na poti k članstvu EU odvisen od njenih prizadevanj za izpolnitev københavnskih meril in pogojev iz stabilizacijsko-pridružitvenega procesa,

| 1. | v skladu s sklepi Evropskega sveta v Solunu z dne 19. in 20. junija 2003, s salzburško deklaracijo z dne 11. marca 2006 in zadevnimi kasnejšimi sklepi Sveta ponovno poudarja svojo popolno podporo albanski prošnji za članstvo EU (in prihodnjemu članstvu EU vseh ostalih držav zahodnega Balkana), ko bo dosegla določeno stopnjo politične stabilnosti in zanesljivosti ter bo v celoti uresničila københavnska merila; |
| --- | --- |

1.

v skladu s sklepi Evropskega sveta v Solunu z dne 19. in 20. junija 2003, s salzburško deklaracijo z dne 11. marca 2006 in zadevnimi kasnejšimi sklepi Sveta ponovno poudarja svojo popolno podporo albanski prošnji za članstvo EU (in prihodnjemu članstvu EU vseh ostalih držav zahodnega Balkana), ko bo dosegla določeno stopnjo politične stabilnosti in zanesljivosti ter bo v celoti uresničila københavnska merila;

| 2. | priznava napredek v reformnem procesu, ki ga je dosegla Albanija, vendar poudarja potrebo po dodatnih pomembnih prizadevanjih, potrebnih za utrditev demokracije in pravne države ter za zagotovitev trajnostnega razvoja države; |
| --- | --- |

2.

priznava napredek v reformnem procesu, ki ga je dosegla Albanija, vendar poudarja potrebo po dodatnih pomembnih prizadevanjih, potrebnih za utrditev demokracije in pravne države ter za zagotovitev trajnostnega razvoja države;

| 3. | je zadovoljen, ker je Albanija 14. aprila 2010 odgovorila na vprašalnik Komisije o pripravi mnenja o vlogi Albanije za članstvo v EU, in hkrati poudarja, da je napredek države kandidatke na poti k članstvu EU odvisen od njene sposobnosti za izpolnitev københavnskih meril, vključno s stabilnimi institucijami, ki zagotavljajo demokracijo; |
| --- | --- |

3.

je zadovoljen, ker je Albanija 14. aprila 2010 odgovorila na vprašalnik Komisije o pripravi mnenja o vlogi Albanije za članstvo v EU, in hkrati poudarja, da je napredek države kandidatke na poti k članstvu EU odvisen od njene sposobnosti za izpolnitev københavnskih meril, vključno s stabilnimi institucijami, ki zagotavljajo demokracijo;

| 4. | upa, da albanska vlada in opozicija jasno razumeta, da je premostitev sedanjih političnih sporov bistvenega pomena za napredek države proti vključevanju v EU in za pospešitev evropskih prizadevanj Albanije; ponovno poudarja zaključek, dosežen na seji Sveta za zunanje zadeve dne 14. junija 2010, da je skrajni čas za rešitev sedanje politične krize, ki bo zdržala preizkus časa, ter da sta vlada in opozicija Albanije skupaj odgovorni, da čim prej pregledno in ob polnem spoštovanju albanske ustave najdeta rešitev in smer naprej, ki ju država potrebuje na svoji poti k EU; |
| --- | --- |

4.

upa, da albanska vlada in opozicija jasno razumeta, da je premostitev sedanjih političnih sporov bistvenega pomena za napredek države proti vključevanju v EU in za pospešitev evropskih prizadevanj Albanije; ponovno poudarja zaključek, dosežen na seji Sveta za zunanje zadeve dne 14. junija 2010, da je skrajni čas za rešitev sedanje politične krize, ki bo zdržala preizkus časa, ter da sta vlada in opozicija Albanije skupaj odgovorni, da čim prej pregledno in ob polnem spoštovanju albanske ustave najdeta rešitev in smer naprej, ki ju država potrebuje na svoji poti k EU;

| 5. | obžaluje politično krizo po parlamentarnih volitvah v Albaniji junija 2009 ter poudarja, da so v celoti delujoče predstavniške institucije, zlasti Parlament, glavna opora konsolidiranega demokratičnega sistema ter pomembno politično merilo za vključevanje v EU, saj so glavna prednostna naloga za evropsko partnerstvo; pozdravlja odločitev opozicije glede sodelovanja pri delu albanskega parlamenta, a obžaluje, da kljub nedavnim pogovorom, ki jih je omogočila EU, še vedno ni bilo doseženo soglasje glede volitev 2009; poziva vse politične strani, naj prevzamejo svojo odgovornost in sodelujejo v konstruktivnem političnem dialogu, vključno z razpravami o novi volitveni zakonodaji za zagotovitev popolno preglednega volilnega postopka za prihodnje volitve; poudarja, da se zastoj lahko reši le s polnim spoštovanjem ustave in načel preglednosti; |
| --- | --- |

5.

obžaluje politično krizo po parlamentarnih volitvah v Albaniji junija 2009 ter poudarja, da so v celoti delujoče predstavniške institucije, zlasti Parlament, glavna opora konsolidiranega demokratičnega sistema ter pomembno politično merilo za vključevanje v EU, saj so glavna prednostna naloga za evropsko partnerstvo; pozdravlja odločitev opozicije glede sodelovanja pri delu albanskega parlamenta, a obžaluje, da kljub nedavnim pogovorom, ki jih je omogočila EU, še vedno ni bilo doseženo soglasje glede volitev 2009; poziva vse politične strani, naj prevzamejo svojo odgovornost in sodelujejo v konstruktivnem političnem dialogu, vključno z razpravami o novi volitveni zakonodaji za zagotovitev popolno preglednega volilnega postopka za prihodnje volitve; poudarja, da se zastoj lahko reši le s polnim spoštovanjem ustave in načel preglednosti;

| 6. | meni, da je treba čim prej izvesti osnovni dogovor o vzpostavitvi preiskovalnega parlamentarnega odbora za preiskavo izvedbe parlamentarnih volitev leta 2009, v katerem naj bo predsedujoči in večina članov izbrana iz opozicije in ki bo imel mandat za preiskavo volilnega materiala; poudarja, da mora ta preiskovalni odbor svoje zaključke predložiti pravočasno, da bo parlament lahko novo zakonodajo sprejel veliko pred naslednjimi lokalnimi in regionalnimi volitvami na podlagi ugotovitev odbora in predlogov OVSE/ODIHR; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba čim prej izvesti osnovni dogovor o vzpostavitvi preiskovalnega parlamentarnega odbora za preiskavo izvedbe parlamentarnih volitev leta 2009, v katerem naj bo predsedujoči in večina članov izbrana iz opozicije in ki bo imel mandat za preiskavo volilnega materiala; poudarja, da mora ta preiskovalni odbor svoje zaključke predložiti pravočasno, da bo parlament lahko novo zakonodajo sprejel veliko pred naslednjimi lokalnimi in regionalnimi volitvami na podlagi ugotovitev odbora in predlogov OVSE/ODIHR;

| 7. | v primeru, da rešitev ni možna brez zunanje pomoči, poziva vlado in opozicijo, naj se sporazumeta o posredovanju, na primer s skupnim povabilom predstavnikov Sveta Evrope in/ali Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

7.

v primeru, da rešitev ni možna brez zunanje pomoči, poziva vlado in opozicijo, naj se sporazumeta o posredovanju, na primer s skupnim povabilom predstavnikov Sveta Evrope in/ali Evropskega parlamenta;

| 8. | poziva albanske organe, naj na podlagi soglasja pripravijo in čim prej izvedejo reformo poslovnika parlamenta, ki bo zagotovila preglednost upravnih in finančnih virov, visoko kakovostno zakonodajo, ki bo temeljila na obseženem strokovnem znanju, izboljšane nadzorne zmogljivosti parlamenta ter zadostne pravice in ustrezno zastopanje opozicije v parlamentarnih odborih in dejavnostih; poziva obe strani, večino in opozicijo, naj razvijeta konstruktivni dialog za zagotovitev odprtega in preglednega zakonodajnega procesa, v posvetovanju z zadevnimi deležniki in akterji civilne družbe, da bi brez nadaljnjih zamud sprejeli in odobrili bistveno zakonodajo, vključno z zakoni, ki zahtevajo 3/5 večino; |
| --- | --- |

8.

poziva albanske organe, naj na podlagi soglasja pripravijo in čim prej izvedejo reformo poslovnika parlamenta, ki bo zagotovila preglednost upravnih in finančnih virov, visoko kakovostno zakonodajo, ki bo temeljila na obseženem strokovnem znanju, izboljšane nadzorne zmogljivosti parlamenta ter zadostne pravice in ustrezno zastopanje opozicije v parlamentarnih odborih in dejavnostih; poziva obe strani, večino in opozicijo, naj razvijeta konstruktivni dialog za zagotovitev odprtega in preglednega zakonodajnega procesa, v posvetovanju z zadevnimi deležniki in akterji civilne družbe, da bi brez nadaljnjih zamud sprejeli in odobrili bistveno zakonodajo, vključno z zakoni, ki zahtevajo 3/5 večino;

| 9. | pozdravlja izboljšave v pravnem in upravnem okviru volilnega procesa in je seznanjen z na splošno pozitivno oceno Beneške komisije v njenem skupnem mnenju o volilnem zakoniku Republike Albanije; poleg tega ugotavlja, da so po ocenah OVSE/Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) parlamentarne volitve junija 2009 izpolnile večino mednarodnih standardov, a spodletele pri povečanju zaupanja v volilni postopek; opozarja na potrebno po doslednem izvajanju priporočil iz končnega poročila OVSE/ODIHR o parlamentarnih volitvah leta 2009 in poziva obe strani, večino in opozicijo v albanskem parlamentu, naj takoj začneta delo za njihovo popolno izvajanje; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja izboljšave v pravnem in upravnem okviru volilnega procesa in je seznanjen z na splošno pozitivno oceno Beneške komisije v njenem skupnem mnenju o volilnem zakoniku Republike Albanije; poleg tega ugotavlja, da so po ocenah OVSE/Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) parlamentarne volitve junija 2009 izpolnile večino mednarodnih standardov, a spodletele pri povečanju zaupanja v volilni postopek; opozarja na potrebno po doslednem izvajanju priporočil iz končnega poročila OVSE/ODIHR o parlamentarnih volitvah leta 2009 in poziva obe strani, večino in opozicijo v albanskem parlamentu, naj takoj začneta delo za njihovo popolno izvajanje;

| 10. | obžaluje, da večina in opozicija na sejah parlamentarnega odbora za pravo pred plenarnim zasedanjem albanskega parlamenta 18. marca 2010 nista dosegli sporazuma o predlogih glede preiskovalnega odbora o volitvah leta 2009; |
| --- | --- |

10.

obžaluje, da večina in opozicija na sejah parlamentarnega odbora za pravo pred plenarnim zasedanjem albanskega parlamenta 18. marca 2010 nista dosegli sporazuma o predlogih glede preiskovalnega odbora o volitvah leta 2009;

| 11. | poudarja, da je treba nujno vzpostaviti medstrankarsko soglasje o gospodarskih, političnih in socialnih reformah, da se izboljša blaginja državljanov Albanije in se državi omogoči napredek na poti k članstvu EU; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba nujno vzpostaviti medstrankarsko soglasje o gospodarskih, političnih in socialnih reformah, da se izboljša blaginja državljanov Albanije in se državi omogoči napredek na poti k članstvu EU;

| 12. | pozdravlja sprejetje zakonodajnega predloga Komisije 27. maja 2010 o liberalizaciji vizumskega režima in Komisijo poziva, naj preveri, ali bodo v prihodnjih mesecih izpolnjeni še preostali pogoji, da bosta lahko Svet in Parlament do konca leta 2010 odobrila odpravo vizumov za albanske državljane; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja sprejetje zakonodajnega predloga Komisije 27. maja 2010 o liberalizaciji vizumskega režima in Komisijo poziva, naj preveri, ali bodo v prihodnjih mesecih izpolnjeni še preostali pogoji, da bosta lahko Svet in Parlament do konca leta 2010 odobrila odpravo vizumov za albanske državljane;

| 13. | pozdravlja medstrankarsko politično podporo za liberalizacijo vizumskega režima, navedeno v resoluciji, ki jo je albanski parlament sprejel 11. marca 2010; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja medstrankarsko politično podporo za liberalizacijo vizumskega režima, navedeno v resoluciji, ki jo je albanski parlament sprejel 11. marca 2010;

| 14. | poudarja, da je spoštovanje in zaščita človekovih pravic in pravic manjšin najbolj pomembna prednostna naloga; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je spoštovanje in zaščita človekovih pravic in pravic manjšin najbolj pomembna prednostna naloga;

| 15. | opozarja, da je treba vedno zagotoviti varstvo osebnih podatkov in ga nikoli samovoljno izločiti, ter poziva vse organe, naj sprejemajo zakonodajo in ukrepajo v skladu s tem pravilom; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da je treba vedno zagotoviti varstvo osebnih podatkov in ga nikoli samovoljno izločiti, ter poziva vse organe, naj sprejemajo zakonodajo in ukrepajo v skladu s tem pravilom;

| 16. | pozdravlja napredek na področju pravosodnega sistema, vendar poudarja, da so reforme še vedno v začetni fazi izvajanja; meni, da je pravosodna reforma, vključno z izvrševanjem sodnih odločb, bistveni pogoj pristopnega procesa Albanije za članstvo EU, in poudarja pomembnost delitve oblasti v demokratični družbi; poudarja, da je pregledno, nepristransko in učinkovito sodstvo, neodvisno od kakršnih koli političnih ali drugih pritiskov ali nadzora, temeljnega pomena za pravno državo, in poziva k nujnemu sprejetju celostne dolgoročne strategije na tem področju, vključno s časovnim načrtom za sprejetje potrebne zakonodaje in izvedbenih ukrepov; poziva opozicijo, naj sodeluje pri procesu priprave in v celoti podpre pravosodno reformo; poleg tega poudarja, da je sodstvu treba nameniti zadosti sredstev, da bo lahko učinkovito delovalo v vsej državi; z veseljem pričakuje nove pobude Komisije za pomoč in glede tega pozdravlja nedavno odprtje sodišča za hujša kazniva dejanja v Tirani; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja napredek na področju pravosodnega sistema, vendar poudarja, da so reforme še vedno v začetni fazi izvajanja; meni, da je pravosodna reforma, vključno z izvrševanjem sodnih odločb, bistveni pogoj pristopnega procesa Albanije za članstvo EU, in poudarja pomembnost delitve oblasti v demokratični družbi; poudarja, da je pregledno, nepristransko in učinkovito sodstvo, neodvisno od kakršnih koli političnih ali drugih pritiskov ali nadzora, temeljnega pomena za pravno državo, in poziva k nujnemu sprejetju celostne dolgoročne strategije na tem področju, vključno s časovnim načrtom za sprejetje potrebne zakonodaje in izvedbenih ukrepov; poziva opozicijo, naj sodeluje pri procesu priprave in v celoti podpre pravosodno reformo; poleg tega poudarja, da je sodstvu treba nameniti zadosti sredstev, da bo lahko učinkovito delovalo v vsej državi; z veseljem pričakuje nove pobude Komisije za pomoč in glede tega pozdravlja nedavno odprtje sodišča za hujša kazniva dejanja v Tirani;

| 17. | pozdravlja, da je ustavno sodišče razveljavilo izvajanje zakona o lustraciji in da se trenutno zakon revidira; v primeru priprave novega osnutka zakona zahteva obširnejše posvetovanje in soglasje, zlasti z Beneško komisijo, ter poudarja pomen varovanja neodvisnosti ustavnih institucij; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja, da je ustavno sodišče razveljavilo izvajanje zakona o lustraciji in da se trenutno zakon revidira; v primeru priprave novega osnutka zakona zahteva obširnejše posvetovanje in soglasje, zlasti z Beneško komisijo, ter poudarja pomen varovanja neodvisnosti ustavnih institucij;

| 18. | pozdravlja ukrepe za boj proti korupciji manjšega obsega in zlasti sprejetje celostnega akcijskega načrta za boj proti korupciji za leto 2010; ugotavlja, da je boj proti korupciji še vedno pomemben politični izziv, da je kazenski pregon še vedno pomanjkljiv in da je treba še dodatno učinkovito ukrepati, da se ukine nekaznovanje oseb, krivih korupcije; poudarja, da je treba vzpostaviti evidenco preiskav in obsodb, tudi za primere korupcije na visoki ravni, ter nadaljevati izvajanje zadnjih priporočil skupine držav Sveta Evrope proti korupciji (GRECO), zlasti glede zmanjšanja števila uradnikov, ki imajo imuniteto; pozdravlja objavo strateških dokumentov, da se omogoči spremljanje napredka pri njihovem izvajanju; poleg tega poziva k sprejetju zakonodajnega okvira o popolni preglednosti financiranja političnih strank; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja ukrepe za boj proti korupciji manjšega obsega in zlasti sprejetje celostnega akcijskega načrta za boj proti korupciji za leto 2010; ugotavlja, da je boj proti korupciji še vedno pomemben politični izziv, da je kazenski pregon še vedno pomanjkljiv in da je treba še dodatno učinkovito ukrepati, da se ukine nekaznovanje oseb, krivih korupcije; poudarja, da je treba vzpostaviti evidenco preiskav in obsodb, tudi za primere korupcije na visoki ravni, ter nadaljevati izvajanje zadnjih priporočil skupine držav Sveta Evrope proti korupciji (GRECO), zlasti glede zmanjšanja števila uradnikov, ki imajo imuniteto; pozdravlja objavo strateških dokumentov, da se omogoči spremljanje napredka pri njihovem izvajanju; poleg tega poziva k sprejetju zakonodajnega okvira o popolni preglednosti financiranja političnih strank;

| 19. | pozdravlja načrte za ustanovitev inštituta za javno upravo in poziva k dodatnim ukrepom za izvajanje strategije za reformo javne uprave ter za zagotavljanje popolnega izvrševanja zakona o javnih uslužbencih, vključno s primernim sistemom upravljanja človeških virov; opozarja na nevarnost politiziranja javne uprave z uporabo nepreglednih postopkov zaposlovanja in na prakso zaposlovanja začasnega osebja zunaj področja uporabe zakona ter poziva organe, naj prenehajo te prakse in vzpostavijo javno upravo, ki bo temeljila na sposobnostih, kar bi tudi prispevalo k izboljšanju zaupanja državljanov vanjo; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja načrte za ustanovitev inštituta za javno upravo in poziva k dodatnim ukrepom za izvajanje strategije za reformo javne uprave ter za zagotavljanje popolnega izvrševanja zakona o javnih uslužbencih, vključno s primernim sistemom upravljanja človeških virov; opozarja na nevarnost politiziranja javne uprave z uporabo nepreglednih postopkov zaposlovanja in na prakso zaposlovanja začasnega osebja zunaj področja uporabe zakona ter poziva organe, naj prenehajo te prakse in vzpostavijo javno upravo, ki bo temeljila na sposobnostih, kar bi tudi prispevalo k izboljšanju zaupanja državljanov vanjo;

| 20. | kot temelj demokracije poudarja izreden pomen strokovnih, neodvisnih in raznolikih medijev, tako javnih kot zasebnih; je zaskrbljen zaradi neznatnega napredka pri zaključitvi pravnega okvira za medije; poziva organe, naj si na vse načine prizadevajo za sprejetje in izvajanje pravnega okvira v skladu s standardi EU in zagotovijo neodvisnost medijev od političnih ali drugih vmešavanj, tudi od vmešavanj izvršnih organov); je zaskrbljen zaradi političnih pritiskov na nacionalni odbor za radio in televizijo ter poziva zadevne organe, naj zagotovijo njegovo neodvisnost; poziva k sprejetju ukrepov za zagotovitev preglednosti lastništva in financiranja medijev; obžaluje pomanjkanje uveljavljenih delovnih pravic za novinarje, kar škodi njihovi sposobnosti za objektivno in neodvisno delo, ter poziva organe, naj ustrezno ukrepajo za rešitev tega položaja; predvsem poziva k sprejetju zakonodaje o elektronski radiodifuziji in o prilagoditvi civilnega zakonika za dekriminacijo obrekovanja in žaljive obdolžitve; pozdravlja, da ni vladnih omejitev glede dostopa do interneta, in poziva vlado, naj zagotovi še širši dostop za vse državljane; |
| --- | --- |

20.

kot temelj demokracije poudarja izreden pomen strokovnih, neodvisnih in raznolikih medijev, tako javnih kot zasebnih; je zaskrbljen zaradi neznatnega napredka pri zaključitvi pravnega okvira za medije; poziva organe, naj si na vse načine prizadevajo za sprejetje in izvajanje pravnega okvira v skladu s standardi EU in zagotovijo neodvisnost medijev od političnih ali drugih vmešavanj, tudi od vmešavanj izvršnih organov); je zaskrbljen zaradi političnih pritiskov na nacionalni odbor za radio in televizijo ter poziva zadevne organe, naj zagotovijo njegovo neodvisnost; poziva k sprejetju ukrepov za zagotovitev preglednosti lastništva in financiranja medijev; obžaluje pomanjkanje uveljavljenih delovnih pravic za novinarje, kar škodi njihovi sposobnosti za objektivno in neodvisno delo, ter poziva organe, naj ustrezno ukrepajo za rešitev tega položaja; predvsem poziva k sprejetju zakonodaje o elektronski radiodifuziji in o prilagoditvi civilnega zakonika za dekriminacijo obrekovanja in žaljive obdolžitve; pozdravlja, da ni vladnih omejitev glede dostopa do interneta, in poziva vlado, naj zagotovi še širši dostop za vse državljane;

| 21. | pozdravlja pripravo pravnega okvira za boj proti oblikam organiziranega kriminala in njegovemu preprečevanju, vključno s pranjem denarja, trgovino mamil in ljudi; je seznanjen s prizadevanji za boj proti organiziranemu kriminalu, a opaža, da so potrebni nadaljnji ukrepi glede izvajanja, za doseg konkretnih rezultatov pa morajo biti zagotovljeni vsi potrebni človeški in finančni viri; poudarja pomen učinkovitih preiskav, pregona in kaznovanja prestopnikov; pozdravlja sklep o vzpostavitvi medinstitucionalnega odbora za ukrepe proti organiziranemu kriminalu in nezakoniti trgovini, ki naj bi ga vodil predsednik vlade; poudarja, da so zaradi regionalne razvejenosti organiziranega kriminala potrebna večja prizadevanja za okrepitev policijskega in pravosodnega sodelovanja s sosednjimi državami, vključno s skupnim nadzorovanjem meja; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja pripravo pravnega okvira za boj proti oblikam organiziranega kriminala in njegovemu preprečevanju, vključno s pranjem denarja, trgovino mamil in ljudi; je seznanjen s prizadevanji za boj proti organiziranemu kriminalu, a opaža, da so potrebni nadaljnji ukrepi glede izvajanja, za doseg konkretnih rezultatov pa morajo biti zagotovljeni vsi potrebni človeški in finančni viri; poudarja pomen učinkovitih preiskav, pregona in kaznovanja prestopnikov; pozdravlja sklep o vzpostavitvi medinstitucionalnega odbora za ukrepe proti organiziranemu kriminalu in nezakoniti trgovini, ki naj bi ga vodil predsednik vlade; poudarja, da so zaradi regionalne razvejenosti organiziranega kriminala potrebna večja prizadevanja za okrepitev policijskega in pravosodnega sodelovanja s sosednjimi državami, vključno s skupnim nadzorovanjem meja;

| 22. | poudarja pomen, ki ga pripisuje organizacijam civilne družbe, in priznava majhne korake vlade za posvetovanje z njimi glede okvirnih zakonov in reform, ki so v teku; poziva k nadaljnjim korakom za formalizacijo in povečanje udeležbe civilne družbe pri oblikovanju politik ter spremljanju izvajanja in učinkovitosti na vseh ravneh, vključno s preglednostjo organizacij civilne družbe in njihovega financiranja; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen, ki ga pripisuje organizacijam civilne družbe, in priznava majhne korake vlade za posvetovanje z njimi glede okvirnih zakonov in reform, ki so v teku; poziva k nadaljnjim korakom za formalizacijo in povečanje udeležbe civilne družbe pri oblikovanju politik ter spremljanju izvajanja in učinkovitosti na vseh ravneh, vključno s preglednostjo organizacij civilne družbe in njihovega financiranja;

| 23. | poudarja pomen programov mobilnosti, zlasti tistih, namenjenih mladim, učiteljem in raziskovalcem, ter meni, da je treba povečati število udeležencev v teh programih; glede tega pozdravlja pobude, s katerimi bi albanski študentje dobili možnost študija v državah EU; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen programov mobilnosti, zlasti tistih, namenjenih mladim, učiteljem in raziskovalcem, ter meni, da je treba povečati število udeležencev v teh programih; glede tega pozdravlja pobude, s katerimi bi albanski študentje dobili možnost študija v državah EU;

| 24. | priznava, da so dejavnosti sindikatov večkrat blokirane, čeprav so temeljne sindikalne pravice priznane v ustavi, omejitve stavk v javni upravi in javnih podjetjih pa so preširoke glede na mednarodne standarde; obžaluje, da je albanska vlada nedavno prevzela premoženje sindikatov; pozdravlja odločbo ustavnega sodišča z dne 22. aprila 2010 o razsodbi tega zakona kot neustavnega in poziva vlado, naj takoj vrne premoženje; poziva vlado, naj v celoti spoštuje pravice sindikatov in sprejme vse potrebne pravne ukrepe za zagotovitev, da je udeležba v sindikatih pravica vseh delavcev, tako v javnem kot zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

24.

priznava, da so dejavnosti sindikatov večkrat blokirane, čeprav so temeljne sindikalne pravice priznane v ustavi, omejitve stavk v javni upravi in javnih podjetjih pa so preširoke glede na mednarodne standarde; obžaluje, da je albanska vlada nedavno prevzela premoženje sindikatov; pozdravlja odločbo ustavnega sodišča z dne 22. aprila 2010 o razsodbi tega zakona kot neustavnega in poziva vlado, naj takoj vrne premoženje; poziva vlado, naj v celoti spoštuje pravice sindikatov in sprejme vse potrebne pravne ukrepe za zagotovitev, da je udeležba v sindikatih pravica vseh delavcev, tako v javnem kot zasebnem sektorju;

| 25. | pozdravlja ukrepe, ki so bili sprejeti za okrepitev udeležbe žensk v političnem življenju; vendar meni, da je državni odbor za enake možnosti še vedno brez moči, zakon o enakosti spolov pa se v veliki meri ne izvaja; zaradi tega meni, da so potrebni dodatni ukrepi za omogočanje vključevanja žensk na trg dela in njihove udeležbe v postopkih odločanja; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja ukrepe, ki so bili sprejeti za okrepitev udeležbe žensk v političnem življenju; vendar meni, da je državni odbor za enake možnosti še vedno brez moči, zakon o enakosti spolov pa se v veliki meri ne izvaja; zaradi tega meni, da so potrebni dodatni ukrepi za omogočanje vključevanja žensk na trg dela in njihove udeležbe v postopkih odločanja;

| 26. | pozdravlja pravne reforme zadnjih let glede zaščite žrtev nasilja v družini in nezakonite trgovine; vendar priznava, da te niso primerne in da je treba dodatno ukrepati, in je še vedno resno zaskrbljen zaradi razširjenega družinskega nasilja in trgovine z ženskami in otroci za spolno izkoriščanje in prisilno delo; je zaskrbljen, ker vse večjemu številu poročanj o incidentih na tem področju ne sledijo vedno primerne policijske preiskave ali sodne odredbe o zaščiti; poziva k polnemu izvajanju veljavne zakonodaje o zaščiti žensk in otrok pred vsemi oblikami nasilja ter k sprejetju in izvajanju celostnega sistema za njihovo zaščito in ponovno integracijo, vključno z obvezno in učinkovito registracijo vseh otrok in novorojenčkov, celostnim nudenjem brezplačne pravne, socialne in psihološke pomoči žrtvam, kampanjami za dviganje javne osveščenosti, primernimi usposabljanji za agencije, ki izvajajo zakonodajo, in oblikovanjem mreže zavetišč (ki naj bo dovolj obsežna in kakovostna ter bo lahko pokrila različne potrebe žrtev nasilja v družini in nezakonite trgovine); poziva Komisijo, naj v zvezi s tem okrepi svojo podporo albanskim oblastem; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja pravne reforme zadnjih let glede zaščite žrtev nasilja v družini in nezakonite trgovine; vendar priznava, da te niso primerne in da je treba dodatno ukrepati, in je še vedno resno zaskrbljen zaradi razširjenega družinskega nasilja in trgovine z ženskami in otroci za spolno izkoriščanje in prisilno delo; je zaskrbljen, ker vse večjemu številu poročanj o incidentih na tem področju ne sledijo vedno primerne policijske preiskave ali sodne odredbe o zaščiti; poziva k polnemu izvajanju veljavne zakonodaje o zaščiti žensk in otrok pred vsemi oblikami nasilja ter k sprejetju in izvajanju celostnega sistema za njihovo zaščito in ponovno integracijo, vključno z obvezno in učinkovito registracijo vseh otrok in novorojenčkov, celostnim nudenjem brezplačne pravne, socialne in psihološke pomoči žrtvam, kampanjami za dviganje javne osveščenosti, primernimi usposabljanji za agencije, ki izvajajo zakonodajo, in oblikovanjem mreže zavetišč (ki naj bo dovolj obsežna in kakovostna ter bo lahko pokrila različne potrebe žrtev nasilja v družini in nezakonite trgovine); poziva Komisijo, naj v zvezi s tem okrepi svojo podporo albanskim oblastem;

| 27. | priznava napredek, dosežen na področju zaščite manjšin, in da se pripravlja ustrezen institucionalen in zakonodajen okvir za zaščito manjšin; vendar ugotavlja, da je v Albaniji diskriminacija še vedno problem, zlasti v povezavi s skupinami, izpostavljenimi diskriminaciji, ter spoštovanjem spolne identitete in usmerjenosti; zato so potrebna dodatna prizadevanja za odpravo diskriminacije, vključno z dviganjem osveščenosti; glede tega je zaskrbljen zaradi nedavnih demonstracij v Albaniji proti homoseksualcem; poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja za izpolnitev prednostnih nalog Evropskega partnerstva glede manjšin, še posebej z uporabo manjšinskih jezikov, izobraževanjem v manjšinskih jezikih in nediskriminatornim obravnavanjem članov vseh manjšin; |
| --- | --- |

27.

priznava napredek, dosežen na področju zaščite manjšin, in da se pripravlja ustrezen institucionalen in zakonodajen okvir za zaščito manjšin; vendar ugotavlja, da je v Albaniji diskriminacija še vedno problem, zlasti v povezavi s skupinami, izpostavljenimi diskriminaciji, ter spoštovanjem spolne identitete in usmerjenosti; zato so potrebna dodatna prizadevanja za odpravo diskriminacije, vključno z dviganjem osveščenosti; glede tega je zaskrbljen zaradi nedavnih demonstracij v Albaniji proti homoseksualcem; poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja za izpolnitev prednostnih nalog Evropskega partnerstva glede manjšin, še posebej z uporabo manjšinskih jezikov, izobraževanjem v manjšinskih jezikih in nediskriminatornim obravnavanjem članov vseh manjšin;

| 28. | pozdravlja spremembe kazenskega zakonika, namenjene obravnavi rasističnih zločinov; pozdravlja nedavno sprejetje protidiskriminacijskega zakona, pripravljenega v sodelovanju z organizacijami civilne družbe, in poziva k njegovi takojšnji in učinkoviti izvedbi; zlasti pozdravlja vzpostavitev mesta neodvisnega komisarja za zaščito pred diskriminacijo, ki bo pristojen za spremljanje izvajanja zakona in preiskavo pritožb; poleg tega poudarja, da so nujno potrebni natančni in zanesljivi statistični podatki za učinkovito izvajanje protidiskriminacijskih ukrepov, in zato poudarja pomen izvedbe nacionalnega popisa, načrtovanega za leto 2011, v skladu z mednarodno priznanimi standardi, ki zagotavljajo polno spoštovanje načela svobodne samoopredelitve; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja spremembe kazenskega zakonika, namenjene obravnavi rasističnih zločinov; pozdravlja nedavno sprejetje protidiskriminacijskega zakona, pripravljenega v sodelovanju z organizacijami civilne družbe, in poziva k njegovi takojšnji in učinkoviti izvedbi; zlasti pozdravlja vzpostavitev mesta neodvisnega komisarja za zaščito pred diskriminacijo, ki bo pristojen za spremljanje izvajanja zakona in preiskavo pritožb; poleg tega poudarja, da so nujno potrebni natančni in zanesljivi statistični podatki za učinkovito izvajanje protidiskriminacijskih ukrepov, in zato poudarja pomen izvedbe nacionalnega popisa, načrtovanega za leto 2011, v skladu z mednarodno priznanimi standardi, ki zagotavljajo polno spoštovanje načela svobodne samoopredelitve;

| 29. | poziva k nadaljnjim prizadevanjem za izboljšanje razmer Romov, ki se še vedno soočajo s težkimi življenjskimi pogoji in so žrtve diskriminacije na področju dostopa do izobrazbe, socialne zaščite, zdravstvenega varstva, zaposlovanja in primerne nastanitve; zato pozdravlja vladni akcijski načrt za „Desetletje vključevanja Romov“, vendar ugotavlja, da bi morale imeti lokalne oblasti in skupnosti bistveno vlogo pri izvajanju tega načrta in bi morale v ta namen imeti na razpolago primerna sredstva; spodbuja zadevne organe, naj izvajajo akcijski načrt in redno objavljajo poročila o napredku; |
| --- | --- |

29.

poziva k nadaljnjim prizadevanjem za izboljšanje razmer Romov, ki se še vedno soočajo s težkimi življenjskimi pogoji in so žrtve diskriminacije na področju dostopa do izobrazbe, socialne zaščite, zdravstvenega varstva, zaposlovanja in primerne nastanitve; zato pozdravlja vladni akcijski načrt za „Desetletje vključevanja Romov“, vendar ugotavlja, da bi morale imeti lokalne oblasti in skupnosti bistveno vlogo pri izvajanju tega načrta in bi morale v ta namen imeti na razpolago primerna sredstva; spodbuja zadevne organe, naj izvajajo akcijski načrt in redno objavljajo poročila o napredku;

| 30. | priznava bistveno zmanjšanje revščine v zadnjih letih zaradi visoke rasti realnega BDP; vendar poudarja, da precejšnji del prebivalstva kljub gospodarskemu napredku še vedno živi v revščini, in zato poziva k nadaljnjim ukrepom za dodatno zmanjšanje revščine, zlasti na podeželju in v gorskih območjih; |
| --- | --- |

30.

priznava bistveno zmanjšanje revščine v zadnjih letih zaradi visoke rasti realnega BDP; vendar poudarja, da precejšnji del prebivalstva kljub gospodarskemu napredku še vedno živi v revščini, in zato poziva k nadaljnjim ukrepom za dodatno zmanjšanje revščine, zlasti na podeželju in v gorskih območjih;

| 31. | pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri preprečevanju mučenja in slabega ravnanja, tudi v zaporih; poziva k izboljšanju življenjskih pogojev v zaporih, da dosežejo raven standardov, ki so primerni za človeško dostojanstvo, ter poziva k boju proti korupciji na visoki ravni v službah zaporov; poudarja, da je treba po priporočilih Evropskega odbora za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja iz leta 2008 napredovati pri izboljšanju pogojev prostorov za pridržanje, in spominja na sklepe varuha človekovih pravic, da so razmere nižje od nacionalnih in mednarodnih standardov o človekovih pravicah za pridržanje ujetnikov, potrebna pa so tudi prizadevanja za boj proti korupciji na visoki ravni v službah zaporov; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri preprečevanju mučenja in slabega ravnanja, tudi v zaporih; poziva k izboljšanju življenjskih pogojev v zaporih, da dosežejo raven standardov, ki so primerni za človeško dostojanstvo, ter poziva k boju proti korupciji na visoki ravni v službah zaporov; poudarja, da je treba po priporočilih Evropskega odbora za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja iz leta 2008 napredovati pri izboljšanju pogojev prostorov za pridržanje, in spominja na sklepe varuha človekovih pravic, da so razmere nižje od nacionalnih in mednarodnih standardov o človekovih pravicah za pridržanje ujetnikov, potrebna pa so tudi prizadevanja za boj proti korupciji na visoki ravni v službah zaporov;

| 32. | poudarja, da večina sodišč ne izvaja sodnih presoj po uradni dolžnosti za psihiatrične bolnike, s čimer preprečujejo, da bi te bolnike v prisilni hospitalizaciji obiskal sodnik; opominja na sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Dybeku proti Albaniji in zahteva zagotovila, da zaporniki z duševnimi boleznimi ne bodo nameščeni v istih ustanovah kot zdravi zaporniki; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da večina sodišč ne izvaja sodnih presoj po uradni dolžnosti za psihiatrične bolnike, s čimer preprečujejo, da bi te bolnike v prisilni hospitalizaciji obiskal sodnik; opominja na sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Dybeku proti Albaniji in zahteva zagotovila, da zaporniki z duševnimi boleznimi ne bodo nameščeni v istih ustanovah kot zdravi zaporniki;

| 33. | je zaskrbljen zaradi nepotrebne namestitve otrok v sirotišnicah zaradi revščine ter dolgoročnih posledic in neenake obravnave odraslih sirot glede enakopravnega dostopa do socialnih storitev, kot je nastanitev; |
| --- | --- |

33.

je zaskrbljen zaradi nepotrebne namestitve otrok v sirotišnicah zaradi revščine ter dolgoročnih posledic in neenake obravnave odraslih sirot glede enakopravnega dostopa do socialnih storitev, kot je nastanitev;

| 34. | priznava dobre odnose, ki jih ima Albanija s svojimi sosedami, saj s tem bistveno prispeva k regionalni stabilnosti, in pozdravlja nedavne pozitivne odnose med Albanijo in Srbijo, pa tudi aktivno sodelovanje države pri regionalnih pobudah, kot so proces sodelovanja v jugovzhodni Evropi, Svet za regionalno sodelovanje, skupnost za energijo ter Srednjeevropski sporazum o prosti trgovini (CEFTA), prometni observatorij za jugovzhodno Evropo in pogajanja za pripravo pogodbe o prometni skupnosti; poudarja, da je regionalno čezmejno sodelovanje bistveno pri obravnavi vprašanj, kot je trgovina z ljudmi; |
| --- | --- |

34.

priznava dobre odnose, ki jih ima Albanija s svojimi sosedami, saj s tem bistveno prispeva k regionalni stabilnosti, in pozdravlja nedavne pozitivne odnose med Albanijo in Srbijo, pa tudi aktivno sodelovanje države pri regionalnih pobudah, kot so proces sodelovanja v jugovzhodni Evropi, Svet za regionalno sodelovanje, skupnost za energijo ter Srednjeevropski sporazum o prosti trgovini (CEFTA), prometni observatorij za jugovzhodno Evropo in pogajanja za pripravo pogodbe o prometni skupnosti; poudarja, da je regionalno čezmejno sodelovanje bistveno pri obravnavi vprašanj, kot je trgovina z ljudmi;

| 35. | je zadovoljen glede albanskih pobud za opustitev vizumskih obveznosti za sosedske države, kar je pozitiven korak, ki bo omogočil stike med ljudmi in okrepil regionalno spravo; meni, da je treba take pobude izvajati skupaj s procesom liberalizacije vizumskih režimov med schengenskimi državami in državami zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

35.

je zadovoljen glede albanskih pobud za opustitev vizumskih obveznosti za sosedske države, kar je pozitiven korak, ki bo omogočil stike med ljudmi in okrepil regionalno spravo; meni, da je treba take pobude izvajati skupaj s procesom liberalizacije vizumskih režimov med schengenskimi državami in državami zahodnega Balkana;

| 36. | Albaniji čestita za gospodarsko rast celo v času svetovne gospodarske recesije; vendar poudarja njeno obsežno neformalno gospodarstvo, visoko brezposelnost in neurejen trg dela, kar pomeni negotova delovna mesta in znatno škodi pravicam delavcev; je seznanjen z vse večjim fiskalnim in javnim dolgom; |
| --- | --- |

36.

Albaniji čestita za gospodarsko rast celo v času svetovne gospodarske recesije; vendar poudarja njeno obsežno neformalno gospodarstvo, visoko brezposelnost in neurejen trg dela, kar pomeni negotova delovna mesta in znatno škodi pravicam delavcev; je seznanjen z vse večjim fiskalnim in javnim dolgom;

| 37. | pričakuje, da bo instrument za predpristopno pomoč (IPA) pomagal izboljšati albanske gospodarske razmere; vendar mora programe financiranja tega instrumenta spremljati učinkovit sistem ocenjevanja; |
| --- | --- |

37.

pričakuje, da bo instrument za predpristopno pomoč (IPA) pomagal izboljšati albanske gospodarske razmere; vendar mora programe financiranja tega instrumenta spremljati učinkovit sistem ocenjevanja;

| 38. | meni, da si mora Albanija še naprej prizadevati za izvajanje potrebnih gospodarskih politik za zagotovitev trajnostne gospodarske rasti, okoljske zaščite in ustvarjanja delovnih mest; poudarja pomembnost ohranitve makroekonomske stabilnosti; |
| --- | --- |

38.

meni, da si mora Albanija še naprej prizadevati za izvajanje potrebnih gospodarskih politik za zagotovitev trajnostne gospodarske rasti, okoljske zaščite in ustvarjanja delovnih mest; poudarja pomembnost ohranitve makroekonomske stabilnosti;

| 39. | opaža omejen napredek pri konsolidaciji lastniških pravic, kar omejuje razvoj delujočega trga zemljišč; poudarja, da postopek popisa nepremičnin, inventarja državnih zemljišč in morebitnih odškodnin še vedno ni pregleden in dokončan na pravičen način, brez diskriminiranja prebivalcev manjšin; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za popis nepremičnin, vračanje premoženja, uzakonitev neuradnih gradenj in odškodnine; |
| --- | --- |

39.

opaža omejen napredek pri konsolidaciji lastniških pravic, kar omejuje razvoj delujočega trga zemljišč; poudarja, da postopek popisa nepremičnin, inventarja državnih zemljišč in morebitnih odškodnin še vedno ni pregleden in dokončan na pravičen način, brez diskriminiranja prebivalcev manjšin; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za popis nepremičnin, vračanje premoženja, uzakonitev neuradnih gradenj in odškodnine;

| 40. | pozdravlja prizadevanja albanskih organov za izboljšanje poslovnih razmer s poenostavitvijo postopkov za registracijo podjetij ter za pridobitev dovoljenj in pooblastil; a poudarja, da je potrebno dodatno izboljšanje, saj poslovne razmere v Albaniji še vedno veljajo za ene izmed najtežavnejših na zahodnem Balkanu; organe poziva k reševanju številnih pomanjkljivosti, kot so postopki za pridobitev lastništva zemljišča, izvrševanje pogodb, slaba javna uprava in visoke stopnje korupcije; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja prizadevanja albanskih organov za izboljšanje poslovnih razmer s poenostavitvijo postopkov za registracijo podjetij ter za pridobitev dovoljenj in pooblastil; a poudarja, da je potrebno dodatno izboljšanje, saj poslovne razmere v Albaniji še vedno veljajo za ene izmed najtežavnejših na zahodnem Balkanu; organe poziva k reševanju številnih pomanjkljivosti, kot so postopki za pridobitev lastništva zemljišča, izvrševanje pogodb, slaba javna uprava in visoke stopnje korupcije;

| 41. | ob upoštevanju dejstva, da pomemben del gospodarstva Albanije temelji na nakazilih denarja preseljencev, ki živijo v sosednjih državah, poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja na področju javnih politik in naložb za izboljšanje infrastrukture v sektorjih, ki so bistvenega pomena za trajnostni gospodarski razvoj in socialno kohezijo, vključno z izobraževanjem, zdravstvom, pravnim varstvom, prometom in kmetijstvom; |
| --- | --- |

41.

ob upoštevanju dejstva, da pomemben del gospodarstva Albanije temelji na nakazilih denarja preseljencev, ki živijo v sosednjih državah, poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja na področju javnih politik in naložb za izboljšanje infrastrukture v sektorjih, ki so bistvenega pomena za trajnostni gospodarski razvoj in socialno kohezijo, vključno z izobraževanjem, zdravstvom, pravnim varstvom, prometom in kmetijstvom;

| 42. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju zanesljive oskrbe z energijo in diverzifikaciji virov energije ter istočasno izboljšati energetsko učinkovitost; ponovno poudarja, da je potreben dodaten napredek pri izvajanju zakona o energetski učinkovitosti iz leta 2005; zlasti poudarja velik potencial Albanije na področju obnovljivih virov energije in poziva k večjim prizadevanjem za njihov nadaljnji razvoj ob upoštevanju, da je večina albanskega okvira za energetsko oskrbo v teku priprave; glede tega pozdravlja nove projekte v sektorju vodne energije in poziva k večjim prizadevanjem za razvoj projektov sončne in vetrne energije; poudarja, da naložbe v energijo iz obnovljivih virov ustvarjajo priložnosti za rast in zaposlovanje na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju zanesljive oskrbe z energijo in diverzifikaciji virov energije ter istočasno izboljšati energetsko učinkovitost; ponovno poudarja, da je potreben dodaten napredek pri izvajanju zakona o energetski učinkovitosti iz leta 2005; zlasti poudarja velik potencial Albanije na področju obnovljivih virov energije in poziva k večjim prizadevanjem za njihov nadaljnji razvoj ob upoštevanju, da je večina albanskega okvira za energetsko oskrbo v teku priprave; glede tega pozdravlja nove projekte v sektorju vodne energije in poziva k večjim prizadevanjem za razvoj projektov sončne in vetrne energije; poudarja, da naložbe v energijo iz obnovljivih virov ustvarjajo priložnosti za rast in zaposlovanje na lokalni in regionalni ravni;

| 43. | v povezavi z leta 2007 napovedanim projektom za gradnjo jedrske elektrarne v Albaniji poudarja bistven pomen jedrske varnosti in zaščite pred sevanjem; glede tega opaža, da Albanija še ni podpisala Konvencije o jedrski varnosti ter Skupne konvencije o varnosti ravnanja z izrabljenim jedrskim gorivom in o varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki; |
| --- | --- |

43.

v povezavi z leta 2007 napovedanim projektom za gradnjo jedrske elektrarne v Albaniji poudarja bistven pomen jedrske varnosti in zaščite pred sevanjem; glede tega opaža, da Albanija še ni podpisala Konvencije o jedrski varnosti ter Skupne konvencije o varnosti ravnanja z izrabljenim jedrskim gorivom in o varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki;

| 44. | poziva albanske organe, naj razvijejo obnovljive vire energije, izboljšajo izvajanje politike ravnanja z odpadki, še izboljšajo okoljsko trajnostni turizem za ohranitev čudovite naravne in arhitekturne dediščine države; |
| --- | --- |

44.

poziva albanske organe, naj razvijejo obnovljive vire energije, izboljšajo izvajanje politike ravnanja z odpadki, še izboljšajo okoljsko trajnostni turizem za ohranitev čudovite naravne in arhitekturne dediščine države;

| 45. | je zaskrbljen zaradi slabih razmer v javnem prevozu, zlasti železnicah; poziva albansko vlado, naj v celoti uporabi sredstva instrumenta predpristopne pomoči za razvoj, izboljšanje in posodobitev železniškega omrežja in izboljšanje povezav s sosednjimi državami za prevoz ljudi in blaga; |
| --- | --- |

45.

je zaskrbljen zaradi slabih razmer v javnem prevozu, zlasti železnicah; poziva albansko vlado, naj v celoti uporabi sredstva instrumenta predpristopne pomoči za razvoj, izboljšanje in posodobitev železniškega omrežja in izboljšanje povezav s sosednjimi državami za prevoz ljudi in blaga;

| 46. | poziva k dodatnemu napredku na področju okoljske zaščite, tako v mestnih območjih kot na podeželju, k popolnemu izvajanju okoljske zakonodaje ter h krepitvi regionalnega sodelovanja za spodbujanje okoljske trajnosti; zato pozdravlja sporazum o zaščiti in trajnostnem razvoju Prespanskega parka, ki so ga podpisale Albanija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Grčija in Komisija; |
| --- | --- |

46.

poziva k dodatnemu napredku na področju okoljske zaščite, tako v mestnih območjih kot na podeželju, k popolnemu izvajanju okoljske zakonodaje ter h krepitvi regionalnega sodelovanja za spodbujanje okoljske trajnosti; zato pozdravlja sporazum o zaščiti in trajnostnem razvoju Prespanskega parka, ki so ga podpisale Albanija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Grčija in Komisija;

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Albanije. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Albanije.

---

(1)  UL L 80, 19.3.2008, str. 1.

(2)  UL L 334, 19.12.2007, str. 84.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/92

---

Četrtek, 8. julij 2010Razmere v Kirgiziji

P7_TA(2010)0283

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o razmerah v Kirgizistanu

2011/C 351 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kirgizistanu in srednji Aziji, zlasti resolucij z dne 12. maja 2005 in 6. maja 2010,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za srednjo Azijo (1),

ob upoštevanju Evropskega programa za preprečevanje nasilnih konfliktov, ki ga je Evropski svet sprejel v Göteborgu leta 2001,

ob upoštevanju izjav podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton o novih spopadih v Kirgizistanu z dne 11. junija 2010 in o ustavnem referendumu z dne 28. junija 2010,

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 14. junija 2010,

ob upoštevanju skupne izjave o razmerah v Kirgizistanu, ki so jo podali posebni odposlanec predsedujočega OVSE, posebni predstavnik Združenih narodov ter posebni predstavnik EU v Kirgizistanu dne 16. junija 2010,

ob upoštevanju strategije Evropske unije za novo partnerstvo s srednjo Azijo, ki je bila sprejeta na zasedanju Evropskega sveta 21. in 22. junija 2007,

ob upoštevanju skupnega poročila Sveta in Komisije o napredku pri izvajanju strategije EU za srednjo Azijo z dne 14. junija 2010 za Evropski svet,

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kirgizistanom, ki je začel veljati leta 1999,

ob upoštevanju regionalnega strateškega dokumenta Evropske skupnosti za pomoč srednji Aziji v obdobju 2007–2013,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker so 11. junija 2010 v mestih Oš in Džalalabad na jugu Kirgizistana izbruhnili nasilni spopadi, ki so se stopnjevali do 14. junija 2010; več sto oboroženih mož je domnevno zasedlo mestne ulice, streljalo na civiliste in požigalo trgovine, žrtve pa so izbirali na podlagi narodne pripadnosti, |
| --- | --- |

A.

ker so 11. junija 2010 v mestih Oš in Džalalabad na jugu Kirgizistana izbruhnili nasilni spopadi, ki so se stopnjevali do 14. junija 2010; več sto oboroženih mož je domnevno zasedlo mestne ulice, streljalo na civiliste in požigalo trgovine, žrtve pa so izbirali na podlagi narodne pripadnosti,

| B. | ker je po podatkih kirgiških oblasti v spopadih umrlo okoli 300 ljudi, vendar se mnogi, tudi voditeljica začasne vlade Rosa Otunbajeva, bojijo da bi dejansko število smrtnih žrtev lahko bilo veliko višje; ker je bilo več kot 2 000 oseb poškodovanih ali hospitaliziranih, veliko pa jih je še vedno pogrešanih, |
| --- | --- |

B.

ker je po podatkih kirgiških oblasti v spopadih umrlo okoli 300 ljudi, vendar se mnogi, tudi voditeljica začasne vlade Rosa Otunbajeva, bojijo da bi dejansko število smrtnih žrtev lahko bilo veliko višje; ker je bilo več kot 2 000 oseb poškodovanih ali hospitaliziranih, veliko pa jih je še vedno pogrešanih,

| C. | ker je bilo po ocenah zaradi nasilja notranje razseljenih 300 000 ljudi, 100 000 pa se jih je zateklo v bližnji Uzbekistan; ker je vlada v Taškentu s pomočjo mednarodnih organizacij zagotovila humanitarno pomoč beguncem, vendar je zaradi pomanjkanja zmogljivosti za sprejem dodatnih beguncev 14. junija 2010 zaprla mejo s Kirgizistanom, |
| --- | --- |

C.

ker je bilo po ocenah zaradi nasilja notranje razseljenih 300 000 ljudi, 100 000 pa se jih je zateklo v bližnji Uzbekistan; ker je vlada v Taškentu s pomočjo mednarodnih organizacij zagotovila humanitarno pomoč beguncem, vendar je zaradi pomanjkanja zmogljivosti za sprejem dodatnih beguncev 14. junija 2010 zaprla mejo s Kirgizistanom,

| D. | ker je začasna vlada na tem območju razglasila izredno stanje in ker varnostnim silam ni uspelo prevzeti nadzora; ker so bili pozivi začasne predsednice Roze Otunbajeve ruskemu predsedniku Medvedjevu in Organizaciji za kolektivno varnost k vojaški podpori pri vzpostavljanju reda zavrnjeni; ker je bila podana prošnja za napotitev mednarodnih policijskih enot, in ki jo sedaj preučuje OVSE, |
| --- | --- |

D.

ker je začasna vlada na tem območju razglasila izredno stanje in ker varnostnim silam ni uspelo prevzeti nadzora; ker so bili pozivi začasne predsednice Roze Otunbajeve ruskemu predsedniku Medvedjevu in Organizaciji za kolektivno varnost k vojaški podpori pri vzpostavljanju reda zavrnjeni; ker je bila podana prošnja za napotitev mednarodnih policijskih enot, in ki jo sedaj preučuje OVSE,

| E. | ker ima EU jasen interes, da Kirgizistan ostane mirna, demokratična in gospodarsko uspešna država; ker se je EU zlasti s strategijo za srednjo Azijo zavezala, da bo delovala partnerica držav v tej regiji; ker je zdaj potrebna bistveno večja mednarodna zavezanost in ker bo odziv EU vplival na njeno verodostojnost v vlogi partnerice, |
| --- | --- |

E.

ker ima EU jasen interes, da Kirgizistan ostane mirna, demokratična in gospodarsko uspešna država; ker se je EU zlasti s strategijo za srednjo Azijo zavezala, da bo delovala partnerica držav v tej regiji; ker je zdaj potrebna bistveno večja mednarodna zavezanost in ker bo odziv EU vplival na njeno verodostojnost v vlogi partnerice,

| F. | ker je Komisija osebam, ki jih je prizadela kriza, namenila 5 000 000 EUR za zagotavljanje nujne medicinske pomoči, človekoljubne pomoči, nujnih potrebščin ter zaščite in psihološke pomoči; ker je ta ukrep treba primerjati z bliskovitim pozivom (Flash Appeal) OZN za zagotavljanje nujne pomoči v vrednosti 71 000 000 USD, |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija osebam, ki jih je prizadela kriza, namenila 5 000 000 EUR za zagotavljanje nujne medicinske pomoči, človekoljubne pomoči, nujnih potrebščin ter zaščite in psihološke pomoči; ker je ta ukrep treba primerjati z bliskovitim pozivom (Flash Appeal) OZN za zagotavljanje nujne pomoči v vrednosti 71 000 000 USD,

| G. | ker je EU z göteborškim programom, sprejetim leta 2001, in poznejšimi dokumenti priznala pomen preprečevanja konfliktov in ker aktualne razmere v Kirgizistanu zahtevajo prehod s teoretičnih zamisli na dejanske ukrepe, |
| --- | --- |

G.

ker je EU z göteborškim programom, sprejetim leta 2001, in poznejšimi dokumenti priznala pomen preprečevanja konfliktov in ker aktualne razmere v Kirgizistanu zahtevajo prehod s teoretičnih zamisli na dejanske ukrepe,

| H. | ker je na referendumu, ki je 27. junija 2010 potekal v dokaj mirnih razmerah in na katerem je bila udeležba visoka, več kot 90 % volivcev podprlo novo ustavo, ki uvaja ravnotežje med predsedniškimi in parlamentarnimi pristojnostmi, potrdilo Roso Otunbajevo kot začasno predsednico do 31. decembra 2011 in razrešilo ustavno sodišče; ker bodo parlamentarne volitve predvidoma 10. oktobra 2010, |
| --- | --- |

H.

ker je na referendumu, ki je 27. junija 2010 potekal v dokaj mirnih razmerah in na katerem je bila udeležba visoka, več kot 90 % volivcev podprlo novo ustavo, ki uvaja ravnotežje med predsedniškimi in parlamentarnimi pristojnostmi, potrdilo Roso Otunbajevo kot začasno predsednico do 31. decembra 2011 in razrešilo ustavno sodišče; ker bodo parlamentarne volitve predvidoma 10. oktobra 2010,

| I. | ker se države srednje Azije soočajo s številnimi skupnimi izzivi, na primer z revščino in resnimi grožnjami varnosti ljudi ter potrebo po okrepitvi demokracije, dobrega upravljanja in pravne države; ker je treba za razvoj skupnega pristopa k reševanju težav in izzivov, s katerimi je soočena ta regija, obnoviti in okrepiti regionalno sodelovanje; ker si morajo regionalni in mednarodni akterji prizadevati za bolj usklajen pristop k težavam in izzivom, s katerimi se spopada ta regija, |
| --- | --- |

I.

ker se države srednje Azije soočajo s številnimi skupnimi izzivi, na primer z revščino in resnimi grožnjami varnosti ljudi ter potrebo po okrepitvi demokracije, dobrega upravljanja in pravne države; ker je treba za razvoj skupnega pristopa k reševanju težav in izzivov, s katerimi je soočena ta regija, obnoviti in okrepiti regionalno sodelovanje; ker si morajo regionalni in mednarodni akterji prizadevati za bolj usklajen pristop k težavam in izzivom, s katerimi se spopada ta regija,

| J. | ker mora Evropska unija vedno spoštovati svojo zavezo, da bo vključila človekove pravice, demokracijo in pravno državo v vse sporazume s tretjimi državami ter da bo spodbujala demokratične reforme s pomočjo usklajene politike, ki bo povečevala njeno verodostojnost regionalnega akterja, |
| --- | --- |

J.

ker mora Evropska unija vedno spoštovati svojo zavezo, da bo vključila človekove pravice, demokracijo in pravno državo v vse sporazume s tretjimi državami ter da bo spodbujala demokratične reforme s pomočjo usklajene politike, ki bo povečevala njeno verodostojnost regionalnega akterja,

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost nad tragičnimi in nasilnimi spopadi, ki so izbruhnili v južnem Kirgizistanu, ter izraža sožalje družinam vseh žrtev; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost nad tragičnimi in nasilnimi spopadi, ki so izbruhnili v južnem Kirgizistanu, ter izraža sožalje družinam vseh žrtev;

| 2. | obsoja nedavno nasilje v južnem Kirgizistanu; obžaluje izgubo človeških življenj in upa, da je za konflikt v Kirgizistanu možno najti miroljubno rešitev, ki bo temeljila na demokratičnih načelih, pravni državi in spoštovanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

obsoja nedavno nasilje v južnem Kirgizistanu; obžaluje izgubo človeških življenj in upa, da je za konflikt v Kirgizistanu možno najti miroljubno rešitev, ki bo temeljila na demokratičnih načelih, pravni državi in spoštovanju človekovih pravic;

| 3. | poziva začasno vlado, naj ob morebitni pomoči mednarodnih akterjev nepristransko in neodvisno razišče nasilje, da bi storilce teh dejanj privedla pred sodišče; |
| --- | --- |

3.

poziva začasno vlado, naj ob morebitni pomoči mednarodnih akterjev nepristransko in neodvisno razišče nasilje, da bi storilce teh dejanj privedla pred sodišče;

| 4. | poziva začasno vlado, naj stori vse potrebno, da bi zagotovila normalizacijo razmer in vse potrebne pogoje za varno in dostojanstveno vrnitev beguncev in notranje razseljenih oseb na svoje domove; poziva lokalne oblasti, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za krepitev zaupanja in začnejo pristen dialog z etničnimi skupnostmi, ki živijo v južnem Kirgizistanu, da bi oblikovali verodostojen proces sprave; |
| --- | --- |

4.

poziva začasno vlado, naj stori vse potrebno, da bi zagotovila normalizacijo razmer in vse potrebne pogoje za varno in dostojanstveno vrnitev beguncev in notranje razseljenih oseb na svoje domove; poziva lokalne oblasti, naj sprejmejo učinkovite ukrepe za krepitev zaupanja in začnejo pristen dialog z etničnimi skupnostmi, ki živijo v južnem Kirgizistanu, da bi oblikovali verodostojen proces sprave;

| 5. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami okrepi človekoljubno pomoč ter začne kratkoročne in srednjeročne programe za obnovo uničenih domov in nadomestitev izgubljenega premoženja ter izvede projekte rehabilitacije v povezavi s kirgiškimi oblastmi in drugimi donatorji, da bi se ustvarili pogoji za vrnitev beguncev in notranje razseljenih oseb; v zvezi s tem poudarja pomen lokalnih razvojnih projektov; |
| --- | --- |

5.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami okrepi človekoljubno pomoč ter začne kratkoročne in srednjeročne programe za obnovo uničenih domov in nadomestitev izgubljenega premoženja ter izvede projekte rehabilitacije v povezavi s kirgiškimi oblastmi in drugimi donatorji, da bi se ustvarili pogoji za vrnitev beguncev in notranje razseljenih oseb; v zvezi s tem poudarja pomen lokalnih razvojnih projektov;

| 6. | opozarja, da so za pomoč pri obnovi, stabilizaciji in spravo v južnem Kirgizistanu potrebna večja mednarodna prizadevanja in na priložnost za pripravo osnove za tovrstna prizadevanja, ki jo nudi predvideno srečanje donatorjev 27. julija 2010; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da so za pomoč pri obnovi, stabilizaciji in spravo v južnem Kirgizistanu potrebna večja mednarodna prizadevanja in na priložnost za pripravo osnove za tovrstna prizadevanja, ki jo nudi predvideno srečanje donatorjev 27. julija 2010;

| 7. | poudarja, da morajo humanitarni odziv spremljati tudi prizadevanja za stabilizacijo razmer ter zmanjševanje in preprečevanje precejšnjega tveganja ponovnega izbruha nasilja, ki lahko ogrozi tudi mir in varnost v drugih delih doline Ferghana, ki se razteza med Uzbekistanom, Kirgizistanom in Tadžikistanom; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da morajo humanitarni odziv spremljati tudi prizadevanja za stabilizacijo razmer ter zmanjševanje in preprečevanje precejšnjega tveganja ponovnega izbruha nasilja, ki lahko ogrozi tudi mir in varnost v drugih delih doline Ferghana, ki se razteza med Uzbekistanom, Kirgizistanom in Tadžikistanom;

| 8. | poziva k znatnemu povečanju človekoljubne pomoči EU ljudem, ki jih je prizadelo nedavno nasilje v južnem Kirgizistanu, ter k celoviti uporabi instrumenta za stabilnost; |
| --- | --- |

8.

poziva k znatnemu povečanju človekoljubne pomoči EU ljudem, ki jih je prizadelo nedavno nasilje v južnem Kirgizistanu, ter k celoviti uporabi instrumenta za stabilnost;

| 9. | meni, da bo dolgoročno potrebno tudi nova raven sodelovanja EU v južnem Kirgizistanu; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi predloge za prerazporeditev sredstev v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje, s katerim naj bi si EU pridobila boljši položaj za trajen odziv na nove razmere v Kirgizistanu; meni, da se je v strategiji EU za osrednjo Azijo bistveno osrediniti na varnost ljudi; |
| --- | --- |

9.

meni, da bo dolgoročno potrebno tudi nova raven sodelovanja EU v južnem Kirgizistanu; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi predloge za prerazporeditev sredstev v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje, s katerim naj bi si EU pridobila boljši položaj za trajen odziv na nove razmere v Kirgizistanu; meni, da se je v strategiji EU za osrednjo Azijo bistveno osrediniti na varnost ljudi;

| 10. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj podpirajo in dejavno prispevajo k hitri namestitvi policijske misije OVSE za preprečevanje novega izbruha nasilja, stabilizacijo razmer v mestih, ki so jih prizadeli spopadi, zaščito žrtev in najranljivejših ter omogočanje lažje vrnitve beguncev in notranje razseljenih oseb; |
| --- | --- |

10.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj podpirajo in dejavno prispevajo k hitri namestitvi policijske misije OVSE za preprečevanje novega izbruha nasilja, stabilizacijo razmer v mestih, ki so jih prizadeli spopadi, zaščito žrtev in najranljivejših ter omogočanje lažje vrnitve beguncev in notranje razseljenih oseb;

| 11. | je seznanjen z dokaj mirnim potekom ustavnega referenduma v Kirgizistanu 27. junija 2010; poudarja, da je ponovna vzpostavitev ustavnega reda in pravne države nujna za dolgoročno stabilizacijo razmer v državi; poudarja, da bi morale naslednje parlamentarne volitve (predvidoma načrtovane za oktober 2010) zagotoviti ustavno podlago za vlado z visoko ravnijo legitimnosti in s široko podporo javnosti; zato poziva oblasti, naj takoj sprejmejo odločne ukrepe, da bi pravočasno za bližnje parlamentarne volitve odpravili te velike pomanjkljivosti, ki jih je opredelil Urad OVSE za demokratične ustanove in človekove pravice; z veseljem pričakuje vzpostavitev močnih medparlamentarnih povezav z bodočim kirgiškim parlamentom; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen z dokaj mirnim potekom ustavnega referenduma v Kirgizistanu 27. junija 2010; poudarja, da je ponovna vzpostavitev ustavnega reda in pravne države nujna za dolgoročno stabilizacijo razmer v državi; poudarja, da bi morale naslednje parlamentarne volitve (predvidoma načrtovane za oktober 2010) zagotoviti ustavno podlago za vlado z visoko ravnijo legitimnosti in s široko podporo javnosti; zato poziva oblasti, naj takoj sprejmejo odločne ukrepe, da bi pravočasno za bližnje parlamentarne volitve odpravili te velike pomanjkljivosti, ki jih je opredelil Urad OVSE za demokratične ustanove in človekove pravice; z veseljem pričakuje vzpostavitev močnih medparlamentarnih povezav z bodočim kirgiškim parlamentom;

| 12. | izraža zaskrbljenost zaradi poročil o aretacijah nekaterih zagovornikov človekovih pravic v Kirgizistanu in poziva k njihovi takojšnji izpustitvi; poziva kirgiške oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagovornikom človekovih pravic zagotovili, da bodo lahko opravljali svoje delo spodbujanja in varovanja človekovih pravic brez kakršnih koli ovir; |
| --- | --- |

12.

izraža zaskrbljenost zaradi poročil o aretacijah nekaterih zagovornikov človekovih pravic v Kirgizistanu in poziva k njihovi takojšnji izpustitvi; poziva kirgiške oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagovornikom človekovih pravic zagotovili, da bodo lahko opravljali svoje delo spodbujanja in varovanja človekovih pravic brez kakršnih koli ovir;

| 13. | opozarja na skupne interese Kirgizistana, njegovih sosed, Rusije, Kitajske in EU, ZDA, OVSE in preostanka mednarodne skupnosti in na njihove skupne odgovornosti pri preprečevanju destabilizacije, ter poziva na vse udeležena akterje, naj določijo sinergije; |
| --- | --- |

13.

opozarja na skupne interese Kirgizistana, njegovih sosed, Rusije, Kitajske in EU, ZDA, OVSE in preostanka mednarodne skupnosti in na njihove skupne odgovornosti pri preprečevanju destabilizacije, ter poziva na vse udeležena akterje, naj določijo sinergije;

| 14. | izraža zaskrbljenost zaradi težav, ki so prizadele proces demokratizacije v Kirgizistanu, za katere se zdi, da izhajajo iz šibkega položaja začasne kirgiške vlade in močnih kriminalnih mrež v državi, vključno s tihotapci drog na jugu Kirgizistana; |
| --- | --- |

14.

izraža zaskrbljenost zaradi težav, ki so prizadele proces demokratizacije v Kirgizistanu, za katere se zdi, da izhajajo iz šibkega položaja začasne kirgiške vlade in močnih kriminalnih mrež v državi, vključno s tihotapci drog na jugu Kirgizistana;

| 15. | meni, da je oblikovanje pluralističnega političnega sistema, ki omogoča zastopanje širokega razpona interesov in arbitražo bistveno za zmanjšanje napetosti in preprečevanje novih izbruhov nasilja, in da morajo EU in njene države članice dejavno podpirati demokratizacijo ter si prizadevati za zmanjšanje razlik med stališči mednarodnih akterjev, da bi se izboljšale možnosti za proces reform v Kirgizistanu; |
| --- | --- |

15.

meni, da je oblikovanje pluralističnega političnega sistema, ki omogoča zastopanje širokega razpona interesov in arbitražo bistveno za zmanjšanje napetosti in preprečevanje novih izbruhov nasilja, in da morajo EU in njene države članice dejavno podpirati demokratizacijo ter si prizadevati za zmanjšanje razlik med stališči mednarodnih akterjev, da bi se izboljšale možnosti za proces reform v Kirgizistanu;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, začasni vladi Kirgizistana, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju OVSE in generalnemu sekretarju Sveta Evrope. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, začasni vladi Kirgizistana, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju OVSE in generalnemu sekretarju Sveta Evrope.

---

(1)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 49.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/95

---

Četrtek, 8. julij 2010Aids/HIV v pričakovanju 18. mednarodne konference o aidsu (Dunaj, od 18. do 23. julija 2010)

P7_TA(2010)0284

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o na pravicah temelječem pristopu k odzivu EU na HIV/aids

2011/C 351 E/15

Evropski parlament,

ob upoštevanju prihodnje 18. mednarodne konference o aidsu „Tukaj in zdaj“, ki bo potekala od 18. do 23. julija 2010 na Dunaju,

ob upoštevanju deklaracije OZN o zavezanosti boju proti HIV/aidsu „Svetovna kriza – svetovno ukrepanje“, ki jo je sprejela generalna skupščina Organizacije združenih narodov na svojem 26. posebnem zasedanju 27. junija 2001,

ob upoštevanju srečanja na visoki ravni o HIV/aidsu na posebni seji generalne skupščine Organizacije združenih narodov (UNGASS) 2. junija 2006 in politične deklaracije, sprejete na tem srečanju,

ob upoštevanju mednarodnih smernic UNAIDS o virusu HIV/aidsu in človekovih pravicah iz leta 2006, ki temeljijo na drugem mednarodnem posvetovanju o virusu HIV/aidsu in človekovih pravicah, ki je potekalo od 23. do 25. septembra 1996 v Ženevi, in tretjem mednarodnem posvetovanju o virusu HIV/aidsu, ki je potekalo od 25. do 26. julija 2002 v Ženevi,

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije Za splošno dostopnost storitev: k pospešenim ukrepom v boju proti virusu HIV in aidsu v zdravstvenem sektorju,

ob upoštevanju deklaracije iz Abuje o HIV/aidsu, tuberkulozi in drugih povezanih nalezljivih boleznih z dne 27. aprila 2001, afriškega skupnega stališča o srečanju na visoki ravni na generalni skupščini Organizacije združenih narodov UNGASS leta 2006 in poziva k pospešenim ukrepom za splošno dostopnost storitev v boju proti virusu HIV in aidsu, tuberkulozi in malariji v Afriki, ki ga je Afriška unija podpisala v Abuji 4. maja 2006,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. julija 2006 o HIV/aidsu: zdaj je čas, z dne 24. aprila 2007 o boju proti virusu HIV/aidsu v Evropski uniji in sosednjih državah za obdobje 2006–2009, z dne 20. novembra 2008 o HIV/aidsu: zgodnje odkrivanje in zgodnje zdravljenje,

ob upoštevanju sklepov Sveta o napredku v zvezi z evropskim akcijskim programom za boj proti HIV/aidsu, malariji in tuberkulozi s pomočjo zunanjih ukrepov (2007–2011) z novembra 2009,

ob upoštevanju sporočila Komisije o boju proti HIV/aidsu v Evropski uniji in sosednjih državah ter strategije za boj proti HIV/aidsu v EU in sosednjih državah za obdobje 2009–2013,

ob upoštevanju poročila programa UNAIDS iz leta 2009 o svetovni epidemiji aidsa,

ob upoštevanju okvira rezultatov programa UNAIDS 2009–2011,

ob upoštevanju poročila Organizacije združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2010,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled kot priprava na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker število ljudi s HIV/aidsom še vedno narašča, na svetu pa naj bi živelo 33,4 milijona ljudi s HIV/aidsom, in predvsem ker se je leta 2008 na novo okužilo 2,7 milijona ljudi, kar pomeni, da je virus HIV/aids svetovna nevarnost, ki zahteva izreden in celovit svetovni odziv, |
| --- | --- |

A.

ker število ljudi s HIV/aidsom še vedno narašča, na svetu pa naj bi živelo 33,4 milijona ljudi s HIV/aidsom, in predvsem ker se je leta 2008 na novo okužilo 2,7 milijona ljudi, kar pomeni, da je virus HIV/aids svetovna nevarnost, ki zahteva izreden in celovit svetovni odziv,

| B. | ker je HIV/aids še vedno eden izmed glavnih vzrokov smrti na svetovni ravni, in je leta 2008 povzročil dva milijona smrtnih primerov, predvideva pa se, da bo v naslednjih desetletjih še vedno pomemben vzrok prezgodnje umrljivosti po celem svetu, |
| --- | --- |

B.

ker je HIV/aids še vedno eden izmed glavnih vzrokov smrti na svetovni ravni, in je leta 2008 povzročil dva milijona smrtnih primerov, predvideva pa se, da bo v naslednjih desetletjih še vedno pomemben vzrok prezgodnje umrljivosti po celem svetu,

| C. | ker naj bi bilo konec leta 2009 približno pet milijonov ljudi v državah z nizkimi ali srednjimi dohodki deležno antiretrovirusnega zdravljenja, kar je desetkratno povečanje v petih letih in neprimerljivo izboljšanje v zgodovini javnega zdravstva, |
| --- | --- |

C.

ker naj bi bilo konec leta 2009 približno pet milijonov ljudi v državah z nizkimi ali srednjimi dohodki deležno antiretrovirusnega zdravljenja, kar je desetkratno povečanje v petih letih in neprimerljivo izboljšanje v zgodovini javnega zdravstva,

| D. | ker število novih okužb še vedno presega širjenje zdravljenja in ker dve tretjini ljudi, ki bi se morali zdraviti, tega zdravljenja v letu 2009 nista bili deležni, kar pomeni, da 10 milijonov ljudi ni imelo dostopa do potrebnega učinkovitega zdravljenja, |
| --- | --- |

D.

ker število novih okužb še vedno presega širjenje zdravljenja in ker dve tretjini ljudi, ki bi se morali zdraviti, tega zdravljenja v letu 2009 nista bili deležni, kar pomeni, da 10 milijonov ljudi ni imelo dostopa do potrebnega učinkovitega zdravljenja,

| E. | ker je podsaharska Afrika še vedno najbolj prizadeta regija, v kateri živi 22,4 milijona ljudi s HIV/aidsom, z 71 % vseh novih okužb v letu 2008, |
| --- | --- |

E.

ker je podsaharska Afrika še vedno najbolj prizadeta regija, v kateri živi 22,4 milijona ljudi s HIV/aidsom, z 71 % vseh novih okužb v letu 2008,

| F. | ker obstajajo trdni dokazi, da je preprečevanje HIV/aidsa učinkovit način zmanjševanja novih okužb, |
| --- | --- |

F.

ker obstajajo trdni dokazi, da je preprečevanje HIV/aidsa učinkovit način zmanjševanja novih okužb,

| G. | ker obstaja pomembna vrzel pri načrtovanju vključevanja ljudi, ki imajo HIV/aids, v prizadevanja za preprečevanje, zlasti v programih, namenjenih ljudem, ki živijo s HIV/aidsom, in pri prizadevanjih za zmanjšanje zaznamovanosti in diskriminacije, |
| --- | --- |

G.

ker obstaja pomembna vrzel pri načrtovanju vključevanja ljudi, ki imajo HIV/aids, v prizadevanja za preprečevanje, zlasti v programih, namenjenih ljudem, ki živijo s HIV/aidsom, in pri prizadevanjih za zmanjšanje zaznamovanosti in diskriminacije,

| H. | ker so ženske in dekleta še vedno nesorazmerno izpostavljene HIV/aidsu, saj ženske v podsaharski Afriki prizadene približno 60 % okužb s HIV/aidsom, ta pa je še vedno glavni vzrok smrti in bolezni žensk v rodni dobi, |
| --- | --- |

H.

ker so ženske in dekleta še vedno nesorazmerno izpostavljene HIV/aidsu, saj ženske v podsaharski Afriki prizadene približno 60 % okužb s HIV/aidsom, ta pa je še vedno glavni vzrok smrti in bolezni žensk v rodni dobi,

| I. | ker sedanje možnosti preprečevanja HIV/aidsa ne vključujejo zadostnih prizadevanj za zaščito žensk, preventivne metode, kot so kondomi in vzdržnost, pa niso realna možnost za številne ženske, zlasti poročene, ki si želijo otrok ali jim grozi spolno nasilje; varno in učinkovito cepivo ali mikrobiocid bi bil močno novo orodje žensk za lastno zaščito pred virusom HIV, ne da bi to omejilo njihovo izbiro glede otrok, |
| --- | --- |

I.

ker sedanje možnosti preprečevanja HIV/aidsa ne vključujejo zadostnih prizadevanj za zaščito žensk, preventivne metode, kot so kondomi in vzdržnost, pa niso realna možnost za številne ženske, zlasti poročene, ki si želijo otrok ali jim grozi spolno nasilje; varno in učinkovito cepivo ali mikrobiocid bi bil močno novo orodje žensk za lastno zaščito pred virusom HIV, ne da bi to omejilo njihovo izbiro glede otrok,

| J. | ker je vse več dokazov o visokih stopnjah okužb in nevarnosti med osrednjimi skupinami prebivalstva, vključno s ponudniki spolnih uslug, moškimi, ki imajo spolne odnose z moškimi, transseksualci, zaporniki, intravenoznimi uporabniki drog, migranti, begunci in mobilnimi delavci, v skoraj vseh regijah ter tudi v državah s splošnimi epidemijami, na splošno pa se tem skupinam tudi ne zagotavljajo prednosti in financiranje za programe preprečevanja HIV/aidsa, |
| --- | --- |

J.

ker je vse več dokazov o visokih stopnjah okužb in nevarnosti med osrednjimi skupinami prebivalstva, vključno s ponudniki spolnih uslug, moškimi, ki imajo spolne odnose z moškimi, transseksualci, zaporniki, intravenoznimi uporabniki drog, migranti, begunci in mobilnimi delavci, v skoraj vseh regijah ter tudi v državah s splošnimi epidemijami, na splošno pa se tem skupinam tudi ne zagotavljajo prednosti in financiranje za programe preprečevanja HIV/aidsa,

| K. | ker se zaradi zaznamovanosti, ki spremlja HIV/aids, približno 30 % ljudi z okužbo HIV/aids v Evropski uniji ne zaveda svoje okužbe, študije pa navajajo, da nediagnosticirana okužba omogoča nadaljnji prenos HIV/aidsa in povečuje možnost zgodnje smrtnosti med ljudmi s HIV/aidsom, |
| --- | --- |

K.

ker se zaradi zaznamovanosti, ki spremlja HIV/aids, približno 30 % ljudi z okužbo HIV/aids v Evropski uniji ne zaveda svoje okužbe, študije pa navajajo, da nediagnosticirana okužba omogoča nadaljnji prenos HIV/aidsa in povečuje možnost zgodnje smrtnosti med ljudmi s HIV/aidsom,

| L. | ker poročilo Svetovne zdravstvene organizacije za leto 2009 z naslovom „Za splošno dostopnost storitev: k pospešenim ukrepom v boju proti virusu HIV in aidsu v zdravstvenem sektorju“ ocenjuje, da antriretovirusno zdravljenje predstavlja le 23 % za Evropo in osrednjo Azijo, kar pa je slab delež glede na razmere v Rusiji in v Ukrajini, |
| --- | --- |

L.

ker poročilo Svetovne zdravstvene organizacije za leto 2009 z naslovom „Za splošno dostopnost storitev: k pospešenim ukrepom v boju proti virusu HIV in aidsu v zdravstvenem sektorju“ ocenjuje, da antriretovirusno zdravljenje predstavlja le 23 % za Evropo in osrednjo Azijo, kar pa je slab delež glede na razmere v Rusiji in v Ukrajini,

| M. | ker je istospolna nagnjenost še vedno močno zaznamovana, predvsem v podsaharski Afriki, kjer so prostovoljni spolni odnosi med odraslima osebama istega spola v 31 državah opredeljeni kot kaznivo dejanje, v štirih državah se kaznujejo s smrtno kaznijo, drugje pa s kaznijo nad 10 let zapora, ta zaznamovanost pa preprečuje prizadevanja za preprečevanje HIV/aidsa, |
| --- | --- |

M.

ker je istospolna nagnjenost še vedno močno zaznamovana, predvsem v podsaharski Afriki, kjer so prostovoljni spolni odnosi med odraslima osebama istega spola v 31 državah opredeljeni kot kaznivo dejanje, v štirih državah se kaznujejo s smrtno kaznijo, drugje pa s kaznijo nad 10 let zapora, ta zaznamovanost pa preprečuje prizadevanja za preprečevanje HIV/aidsa,

| N. | ker kriminalizacija nezakonitih uporabnikov drog preprečuje njihov dostop do preprečevanja HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja, oskrbe in pomoči ter povečuje prenos virusa HIV/aidsa pri intravenozni uporabi drog, |
| --- | --- |

N.

ker kriminalizacija nezakonitih uporabnikov drog preprečuje njihov dostop do preprečevanja HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja, oskrbe in pomoči ter povečuje prenos virusa HIV/aidsa pri intravenozni uporabi drog,

| O. | ker je še vedno 106 držav z zakoni in politikami, ki precej ovirajo učinkovit odziv na HIV/aids, |
| --- | --- |

O.

ker je še vedno 106 držav z zakoni in politikami, ki precej ovirajo učinkovit odziv na HIV/aids,

| P. | ker je leta 2008 približno 17,5 milijona otrok, velika večina iz podsaharske Afrike, zaradi HIV/aidsa izgubilo enega ali oba starša in ker so ti otroci pogosto zaznamovani in diskriminirani ter se jim preprečuje dostop do osnovnih storitev, kot sta izobraževanje in zatočišče, zaradi česar so še bolj izpostavljeni tveganju okužbe s HIV/aidsom, |
| --- | --- |

P.

ker je leta 2008 približno 17,5 milijona otrok, velika večina iz podsaharske Afrike, zaradi HIV/aidsa izgubilo enega ali oba starša in ker so ti otroci pogosto zaznamovani in diskriminirani ter se jim preprečuje dostop do osnovnih storitev, kot sta izobraževanje in zatočišče, zaradi česar so še bolj izpostavljeni tveganju okužbe s HIV/aidsom,

| Q. | ker se odnosu med HIV/aidsom in invalidnostjo še ni posvetilo prave pozornosti, čeprav so invalidi prisotni med vsemi ogroženimi skupinami prebivalstva, ki so bolj izpostavljene tveganju okužbe s HIV/aidsom, in težje dostopajo do preventive, zdravljenja in nege, |
| --- | --- |

Q.

ker se odnosu med HIV/aidsom in invalidnostjo še ni posvetilo prave pozornosti, čeprav so invalidi prisotni med vsemi ogroženimi skupinami prebivalstva, ki so bolj izpostavljene tveganju okužbe s HIV/aidsom, in težje dostopajo do preventive, zdravljenja in nege,

| R. | ker je pristop, ki bo temeljil na pravicah, kot odziv na HIV/aids bistvenega pomena pri prispevanju k odpravi epidemije, |
| --- | --- |

R.

ker je pristop, ki bo temeljil na pravicah, kot odziv na HIV/aids bistvenega pomena pri prispevanju k odpravi epidemije,

| 1. | ponovno zatrjuje, da je dostop do zdravstvenega varstva del Splošne deklaracije o človekovih pravicah in da morajo vlade izpolniti svojo dolžnost ter vsem zagotoviti storitve javnega zdravstva; |
| --- | --- |

1.

ponovno zatrjuje, da je dostop do zdravstvenega varstva del Splošne deklaracije o človekovih pravicah in da morajo vlade izpolniti svojo dolžnost ter vsem zagotoviti storitve javnega zdravstva;

| 2. | hkrati meni, da mora biti pomembna prednostna naloga znotraj in zunaj Evropske unije varstvo in promocija zagovornikov človekovih pravic, tudi tistih, ki se pri svojem delovanju v glavnem osredotočajo na izobraževanje skupnosti o HIV/aidsu; v zvezi s tem poziva visoko predstavnico Unije/podpredsednico Komisije, naj zagotovi, da bodo predstavniki civilne družbe, ki delujejo na področju HIV/aidsa, ustrezno izvajali vse konkretne ukrepe, določene v smernicah EU o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

2.

hkrati meni, da mora biti pomembna prednostna naloga znotraj in zunaj Evropske unije varstvo in promocija zagovornikov človekovih pravic, tudi tistih, ki se pri svojem delovanju v glavnem osredotočajo na izobraževanje skupnosti o HIV/aidsu; v zvezi s tem poziva visoko predstavnico Unije/podpredsednico Komisije, naj zagotovi, da bodo predstavniki civilne družbe, ki delujejo na področju HIV/aidsa, ustrezno izvajali vse konkretne ukrepe, določene v smernicah EU o človekovih pravicah;

| 3. | poziva Komisijo in Svet, naj izpolnita svoje zaveze in pospešita prizadevanja za obravnavo HIV/aidsa kot svetovno javnozdravstveno prednostno nalogo, človekove pravice pa morajo biti bistvene pri preprečevanju HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja, nege in pomoči, vključno z razvojnim sodelovanjem EU; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in Svet, naj izpolnita svoje zaveze in pospešita prizadevanja za obravnavo HIV/aidsa kot svetovno javnozdravstveno prednostno nalogo, človekove pravice pa morajo biti bistvene pri preprečevanju HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja, nege in pomoči, vključno z razvojnim sodelovanjem EU;

| 4. | poziva Komisijo in Svet, naj spodbudita prizadevanja za dekriminalizacijo nenamernega prenosa HIV/aidsa in nenamerne izpostavljenosti virusu (1), tudi s spodbujanjem priznavanja HIV/aidsa kot invalidnosti za veljavno in prihodnjo nediskriminacijsko zakonodajo; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbudita prizadevanja za dekriminalizacijo nenamernega prenosa HIV/aidsa in nenamerne izpostavljenosti virusu (1), tudi s spodbujanjem priznavanja HIV/aidsa kot invalidnosti za veljavno in prihodnjo nediskriminacijsko zakonodajo;

| 5. | poziva baltske države, Rusijo in Ukrajino, naj pripravijo politike za odločen boj proti HIV/aidsu v svojih državah; |
| --- | --- |

5.

poziva baltske države, Rusijo in Ukrajino, naj pripravijo politike za odločen boj proti HIV/aidsu v svojih državah;

| 6. | poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata najboljše politike in prakse v političnem dialogu na svetovni in nacionalni ravni glede odziva na HIV/aids, ki temelji na pravicah:






  — | pri zagotavljanju spodbujanja, zaščite in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravico do seksualnega in reprodukcijskega zdravja (2), ljudi s HIV/aidsom in drugih ogroženih skupin prebivalstva, |
| --- | --- | --- |

6.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata najboljše politike in prakse v političnem dialogu na svetovni in nacionalni ravni glede odziva na HIV/aids, ki temelji na pravicah:

—

pri zagotavljanju spodbujanja, zaščite in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravico do seksualnega in reprodukcijskega zdravja (2), ljudi s HIV/aidsom in drugih ogroženih skupin prebivalstva,

| — | pri obravnavi glavnih gospodarskih, pravnih, socialnih in tehničnih ovir, tudi kazenske zakonodaje in prakse, ki ovira učinkovit odziv na HIV, zlasti pri najbolj ogroženih skupinah, |
| --- | --- |

—

pri obravnavi glavnih gospodarskih, pravnih, socialnih in tehničnih ovir, tudi kazenske zakonodaje in prakse, ki ovira učinkovit odziv na HIV, zlasti pri najbolj ogroženih skupinah,

| — | pri podpori revizije in spremembe zakonodaj, ki omejujejo učinkovite programe in storitve, povezane s HIV/aidsom, ki temeljijo na dokazih, zlasti za ogrožene skupine prebivalstva, |
| --- | --- |

—

pri podpori revizije in spremembe zakonodaj, ki omejujejo učinkovite programe in storitve, povezane s HIV/aidsom, ki temeljijo na dokazih, zlasti za ogrožene skupine prebivalstva,

| — | pri boju proti zakonodajam ali sklepom, ki kriminalizirajo nenameren prenos virusa HIV ali ki spodbujajo diskriminacijo ljudi, ki živijo s HIV/aidsom, kot tudi pri ukrepanju proti pravnim oviram, ki ovirajo učinkovitost ukrepov proti širitvi HIV pri ženskah in dekletih, kot so omejujoči zakoni o zdravstvenih in reprodukcijskih politikah, zakonodaja o dedovanju in lastnini, zakonodaja o porokah z mladoletnimi itd., |
| --- | --- |

—

pri boju proti zakonodajam ali sklepom, ki kriminalizirajo nenameren prenos virusa HIV ali ki spodbujajo diskriminacijo ljudi, ki živijo s HIV/aidsom, kot tudi pri ukrepanju proti pravnim oviram, ki ovirajo učinkovitost ukrepov proti širitvi HIV pri ženskah in dekletih, kot so omejujoči zakoni o zdravstvenih in reprodukcijskih politikah, zakonodaja o dedovanju in lastnini, zakonodaja o porokah z mladoletnimi itd.,

| — | pri usmeritvi človekovih pravic v središče odločanja o financiranju za odziv na HIV/aids v Evropski uniji in zunaj nje, |
| --- | --- |

—

pri usmeritvi človekovih pravic v središče odločanja o financiranju za odziv na HIV/aids v Evropski uniji in zunaj nje,

| — | pri načrtovanju programov za boj proti HIV/aidsu, ki bodo namenjeni ljudem s HIV/aidsom in drugim ogroženim skupinam prebivalstva ter za krepitev vloge posameznikov in skupnosti pri odzivu na HIV/aids za zmanjševanje tveganja okužbe s HIV/aidsom in njeni izpostavljenosti ter za zmanjševanje njenih škodljivih učinkov, |
| --- | --- |

—

pri načrtovanju programov za boj proti HIV/aidsu, ki bodo namenjeni ljudem s HIV/aidsom in drugim ogroženim skupinam prebivalstva ter za krepitev vloge posameznikov in skupnosti pri odzivu na HIV/aids za zmanjševanje tveganja okužbe s HIV/aidsom in njeni izpostavljenosti ter za zmanjševanje njenih škodljivih učinkov,

| — | pri omogočanju in spodbujanju večje udeležbe ogroženih skupin prebivalstva pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju načrtovanja programov za preprečevanje HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja, nege in pomoči ter zmanjšanju stigmatizacije in diskriminacije, |
| --- | --- |

—

pri omogočanju in spodbujanju večje udeležbe ogroženih skupin prebivalstva pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju načrtovanja programov za preprečevanje HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja, nege in pomoči ter zmanjšanju stigmatizacije in diskriminacije,

| — | pri omogočanju splošnega dostopa do zdravstvene oskrbe, pa naj gre za preprečevanje HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja, nege in pomoči ali za druge zdravstvene storitve, ki z njim niso povezane, |
| --- | --- |

—

pri omogočanju splošnega dostopa do zdravstvene oskrbe, pa naj gre za preprečevanje HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja, nege in pomoči ali za druge zdravstvene storitve, ki z njim niso povezane,

| — | pri omogočanju dostopa do izobrazbe in zaposlovanja za ljudi s HIV/aidsom in druge ogrožene skupine prebivalstva, |
| --- | --- |

—

pri omogočanju dostopa do izobrazbe in zaposlovanja za ljudi s HIV/aidsom in druge ogrožene skupine prebivalstva,

| — | pri zagotavljanju, da bodo v prihodnjem spremljanju napredka v boju proti HIV/aidsu vključeni kazalniki, ki bodo neposredno obravnavali in ocenjevali vprašanja človekovih pravic v povezavi s HIV/aidsom, |
| --- | --- |

—

pri zagotavljanju, da bodo v prihodnjem spremljanju napredka v boju proti HIV/aidsu vključeni kazalniki, ki bodo neposredno obravnavali in ocenjevali vprašanja človekovih pravic v povezavi s HIV/aidsom,

| — | pri spoštovanju načel zavestne privolitve, zaupnosti in svetovanja pri testiranju HIV/aidsa in drugih storitvah, povezanih s HIV/aidsom, |
| --- | --- |

—

pri spoštovanju načel zavestne privolitve, zaupnosti in svetovanja pri testiranju HIV/aidsa in drugih storitvah, povezanih s HIV/aidsom,

| — | pri boju proti zaznamovanosti in diskriminaciji ljudi s HIV/aidsom in drugih ogroženih skupin prebivalstva ter pri zaščiti njihovih pravic do varnosti in zaščite pred zlorabo in nasiljem, |
| --- | --- |

—

pri boju proti zaznamovanosti in diskriminaciji ljudi s HIV/aidsom in drugih ogroženih skupin prebivalstva ter pri zaščiti njihovih pravic do varnosti in zaščite pred zlorabo in nasiljem,

| — | pri spodbujanju in omogočanju večje udeležbe ljudi s HIV/aidsom ter drugih ogroženih skupin prebivalstva pri odzivu na HIV/aids, |
| --- | --- |

—

pri spodbujanju in omogočanju večje udeležbe ljudi s HIV/aidsom ter drugih ogroženih skupin prebivalstva pri odzivu na HIV/aids,

| — | pri zagotavljanju nepristranskih in neopredeljenih informacij o tej bolezni, |
| --- | --- |

—

pri zagotavljanju nepristranskih in neopredeljenih informacij o tej bolezni,

| — | pri zagotavljanju pristojnosti, veščin, znanja in virov ljudem, da bi jih zaščitila pred okužbo s HIV/aidsom; |
| --- | --- |

—

pri zagotavljanju pristojnosti, veščin, znanja in virov ljudem, da bi jih zaščitila pred okužbo s HIV/aidsom;

| 7. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj obravnavajo potrebe žensk za preprečevanje HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja ter nege kot bistven ukrep za ukrotitev epidemije, predvsem s širšim dostopom do programov spolne in reproduktivne zdravstvene oskrbe, ki bodo v celoti vključevali testiranje HIV/aidsa, storitve svetovanja in preprečevanja, in s spremembo osnovnih socialno-ekonomskih dejavnikov, ki prispevajo k izpostavljenosti žensk HIV/aidsu, kot je neenakost spolov, revščina, pomanjkanje gospodarskih in izobraževalnih priložnosti, pravne zaščite in zaščite človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj obravnavajo potrebe žensk za preprečevanje HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja ter nege kot bistven ukrep za ukrotitev epidemije, predvsem s širšim dostopom do programov spolne in reproduktivne zdravstvene oskrbe, ki bodo v celoti vključevali testiranje HIV/aidsa, storitve svetovanja in preprečevanja, in s spremembo osnovnih socialno-ekonomskih dejavnikov, ki prispevajo k izpostavljenosti žensk HIV/aidsu, kot je neenakost spolov, revščina, pomanjkanje gospodarskih in izobraževalnih priložnosti, pravne zaščite in zaščite človekovih pravic;

| 8. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj zagotovijo pravično in prožno financiranje raziskav za nove preventivne tehnologije, vključno s cepivi in mikrobiocidi; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj zagotovijo pravično in prožno financiranje raziskav za nove preventivne tehnologije, vključno s cepivi in mikrobiocidi;

| 9. | izraža veliko zaskrbljenost, ker je polovica vseh novih okužb z virusom HIV med otroki in mladimi; zato poziva Evropsko komisijo in države članice, naj obravnavajo potrebe otrok in mladih pri preprečevanju, zdravljenju, negi in pomoči za HIV/aids, ter zagotovijo, da bodo imeli dostop do storitev, povezanih s HIV/aidsom, zlasti zgodnje diagnoze pri dojenčkih, primernih in cenovno ugodnih oblik antriretovirusnega zdravljenja, psihološke in socialne pomoči, socialnega in pravnega varstva; |
| --- | --- |

9.

izraža veliko zaskrbljenost, ker je polovica vseh novih okužb z virusom HIV med otroki in mladimi; zato poziva Evropsko komisijo in države članice, naj obravnavajo potrebe otrok in mladih pri preprečevanju, zdravljenju, negi in pomoči za HIV/aids, ter zagotovijo, da bodo imeli dostop do storitev, povezanih s HIV/aidsom, zlasti zgodnje diagnoze pri dojenčkih, primernih in cenovno ugodnih oblik antriretovirusnega zdravljenja, psihološke in socialne pomoči, socialnega in pravnega varstva;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo udeležbo invalidov pri odzivu na HIV/aids in vključitev vprašanja njihovih človekovih pravic v nacionalne strateške načrte in politike za boj proti HIV/aidsu, da zagotovijo njihov dostop do storitev, povezanih s HIV/aidsom, ki naj bodo prilagojene njihovim potrebam in enake storitvam, ki so na voljo drugim skupnostim; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo udeležbo invalidov pri odzivu na HIV/aids in vključitev vprašanja njihovih človekovih pravic v nacionalne strateške načrte in politike za boj proti HIV/aidsu, da zagotovijo njihov dostop do storitev, povezanih s HIV/aidsom, ki naj bodo prilagojene njihovim potrebam in enake storitvam, ki so na voljo drugim skupnostim;

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo programe za zmanjšanje škodljivih posledic za zapornike in intravenozne uporabnike drog; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo programe za zmanjšanje škodljivih posledic za zapornike in intravenozne uporabnike drog;

| 12. | poziva Komisijo in Svet, naj spodbudita države, ki sta jih virus HIV in aids najbolj prizadela, da pripravijo usklajene, pregledne in odgovorne nacionalne okvire politik o virusu HIV, ki bodo zagotavljali dostopnost in učinkovitost ukrepov za preprečevanje in oskrbo v zvezi z virusom HIV; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpre vlade in k sodelovanju pritegne civilno družbo pri obravnavi slabega dosega programov za zmanjšanje zaznamovanosti in diskriminacije ter povečanje dostopa do pravnega varstva v nacionalnih odzivih na HIV/aids; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbudita države, ki sta jih virus HIV in aids najbolj prizadela, da pripravijo usklajene, pregledne in odgovorne nacionalne okvire politik o virusu HIV, ki bodo zagotavljali dostopnost in učinkovitost ukrepov za preprečevanje in oskrbo v zvezi z virusom HIV; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpre vlade in k sodelovanju pritegne civilno družbo pri obravnavi slabega dosega programov za zmanjšanje zaznamovanosti in diskriminacije ter povečanje dostopa do pravnega varstva v nacionalnih odzivih na HIV/aids;

| 13. | poziva Komisijo in Svet, naj si skupaj s programom UNAIDS in drugimi partnerji prizadevata za izboljšanje kazalnikov za merjenje napredka in širjenja znanja na svetovni, nacionalni in programski ravni za zmanjšanje zaznamovanosti in diskriminacije, povezane s HIV/aidsom, vključno s kazalniki, ki so specifični za ogrožene skupine prebivalstva, vprašanji s področja človekovih pravic, povezanih z virusom HIV in varovalnimi mehanizmi na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in Svet, naj si skupaj s programom UNAIDS in drugimi partnerji prizadevata za izboljšanje kazalnikov za merjenje napredka in širjenja znanja na svetovni, nacionalni in programski ravni za zmanjšanje zaznamovanosti in diskriminacije, povezane s HIV/aidsom, vključno s kazalniki, ki so specifični za ogrožene skupine prebivalstva, vprašanji s področja človekovih pravic, povezanih z virusom HIV in varovalnimi mehanizmi na mednarodni ravni;

| 14. | poziva Komisijo in Svet, naj podpreta prizadevanja nedavno vzpostavljene svetovne komisije za HIV in zakonodajo, da bi zagotovila delovanje zakonodaje za učinkovit odziv na HIV/aids; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in Svet, naj podpreta prizadevanja nedavno vzpostavljene svetovne komisije za HIV in zakonodajo, da bi zagotovila delovanje zakonodaje za učinkovit odziv na HIV/aids;

| 15. | poziva Komisijo in Svet, naj spodbudita agencijo Evropske unije za temeljne pravice, da zbere dodatne dokaze o razmerah spoštovanja človekovih pravic ljudi s HIV/aidsom in drugih ogroženih skupin prebivalcev v Evropi, zlasti ob upoštevanju njihove izpostavljenosti večkratni in medsektorski diskriminaciji; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbudita agencijo Evropske unije za temeljne pravice, da zbere dodatne dokaze o razmerah spoštovanja človekovih pravic ljudi s HIV/aidsom in drugih ogroženih skupin prebivalcev v Evropi, zlasti ob upoštevanju njihove izpostavljenosti večkratni in medsektorski diskriminaciji;

| 16. | poziva vse države članice in Komisijo, naj namenijo vsaj 20 % vseh izdatkov za razvoj osnovnim zdravstvenim storitvam in izobraževanju, zvišajo svoje prispevke v globalni sklad za boj proti HIV/aidsu, tuberkulozi in malariji ter povečajo financiranje drugih programov, namenjenih krepitvi zdravstvenih sistemov in sistemov skupnosti; poleg tega poziva države v razvoju, naj dajo prednost splošnim izdatkom za zdravstvo, zlasti v boju proti virusu HIV/aidsu, ter poziva Komisijo, naj spodbudi partnerske države, da bodo v strateških dokumentih držav dale prednost zdravstvu kot ključnemu sektorju; |
| --- | --- |

16.

poziva vse države članice in Komisijo, naj namenijo vsaj 20 % vseh izdatkov za razvoj osnovnim zdravstvenim storitvam in izobraževanju, zvišajo svoje prispevke v globalni sklad za boj proti HIV/aidsu, tuberkulozi in malariji ter povečajo financiranje drugih programov, namenjenih krepitvi zdravstvenih sistemov in sistemov skupnosti; poleg tega poziva države v razvoju, naj dajo prednost splošnim izdatkom za zdravstvo, zlasti v boju proti virusu HIV/aidsu, ter poziva Komisijo, naj spodbudi partnerske države, da bodo v strateških dokumentih držav dale prednost zdravstvu kot ključnemu sektorju;

| 17. | poziva vse države članice in Komisijo, naj zaustavijo zaskrbljujoči upad financiranja spolne in reproduktivne zdravstvene oskrbe in pravic v državah v razvoju ter podprejo politike na področju zdravljenja spolno prenosljivih okužb in zagotavljanja sredstev za reproduktivno zdravje, kar vključuje za življenje potrebna zdravila in kontracepcijska sredstva, tudi kondome; |
| --- | --- |

17.

poziva vse države članice in Komisijo, naj zaustavijo zaskrbljujoči upad financiranja spolne in reproduktivne zdravstvene oskrbe in pravic v državah v razvoju ter podprejo politike na področju zdravljenja spolno prenosljivih okužb in zagotavljanja sredstev za reproduktivno zdravje, kar vključuje za življenje potrebna zdravila in kontracepcijska sredstva, tudi kondome;

| 18. | poziva EU, naj poleg proračunske podpore nadaljuje prizadevanja z različnimi finančnimi instrumenti na svetovni in nacionalni ravni ter z zadevnimi organizacijami in mehanizmi, ki so uspešni pri obravnavanju razsežnosti človekovih pravic HIV/aidsa, zlasti organizacijami civilne družbe in skupnosti; |
| --- | --- |

18.

poziva EU, naj poleg proračunske podpore nadaljuje prizadevanja z različnimi finančnimi instrumenti na svetovni in nacionalni ravni ter z zadevnimi organizacijami in mehanizmi, ki so uspešni pri obravnavanju razsežnosti človekovih pravic HIV/aidsa, zlasti organizacijami civilne družbe in skupnosti;

| 19. | poziva Evropsko komisijo, države članice in mednarodno skupnost, naj sprejmejo zakonodajo za zagotovitev cenovno dostopnih zdravil za zdravljenje okužbe z virusom HIV, tudi antiretrovirusnih ter drugih varnih in učinkovitih zdravil, diagnostike in povezanih tehnologij za preventivno, kurativno in paliativno zdravljenje okužb z virusom HIV ter drugih s tem povezanih oportunističnih okužb in zdravstvenih stanj; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropsko komisijo, države članice in mednarodno skupnost, naj sprejmejo zakonodajo za zagotovitev cenovno dostopnih zdravil za zdravljenje okužbe z virusom HIV, tudi antiretrovirusnih ter drugih varnih in učinkovitih zdravil, diagnostike in povezanih tehnologij za preventivno, kurativno in paliativno zdravljenje okužb z virusom HIV ter drugih s tem povezanih oportunističnih okužb in zdravstvenih stanj;

| 20. | kritizira dvostranske in regionalne trgovinske sporazume, ki vključujejo določbe, ki presegajo sporazum Svetovne trgovinske organizacije o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS-plus) in dejansko ovirajo, če ne že celo omejujejo zaščitne ukrepe vzpostavljene z deklaracije iz Dohe o tem sporazumu leta 2001, ki zdravstvu zagotavlja prednost pred komercialnimi interesi; poudarja odgovornost držav, ki izvajajo pritisk na države v razvoju, da podpišejo sporazume o prosti trgovini; |
| --- | --- |

20.

kritizira dvostranske in regionalne trgovinske sporazume, ki vključujejo določbe, ki presegajo sporazum Svetovne trgovinske organizacije o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS-plus) in dejansko ovirajo, če ne že celo omejujejo zaščitne ukrepe vzpostavljene z deklaracije iz Dohe o tem sporazumu leta 2001, ki zdravstvu zagotavlja prednost pred komercialnimi interesi; poudarja odgovornost držav, ki izvajajo pritisk na države v razvoju, da podpišejo sporazume o prosti trgovini;

| 21. | poudarja, da obvezne licence in cenovne razlike niso v celoti rešile težav, in poziva Komisijo, naj predlaga nove rešitve, da bi zagotovila resničen dostop do zdravljenja HIV/aidsa po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da obvezne licence in cenovne razlike niso v celoti rešile težav, in poziva Komisijo, naj predlaga nove rešitve, da bi zagotovila resničen dostop do zdravljenja HIV/aidsa po dostopnih cenah;

| 22. | pozdravlja dejstvo, da je delovna skupina Sveta za človekove pravice sprejela priročnik za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, in poziva Svet in Komisijo, naj izvajata njegova priporočila; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja dejstvo, da je delovna skupina Sveta za človekove pravice sprejela priročnik za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, in poziva Svet in Komisijo, naj izvajata njegova priporočila;

| 23. | poziva institucije Evropske unije, ki v okviru svojega mandata pripravljajo letna poročila o razmerah na področju človekovih pravic, naj se v teh poročilih osredotočijo na človekove pravice v zvezi z virusom HIV, da bodo na ta način zastopani ljudje, ki živijo z virusom HIV, in tisti, ki so izpostavljeni okužbam; |
| --- | --- |

23.

poziva institucije Evropske unije, ki v okviru svojega mandata pripravljajo letna poročila o razmerah na področju človekovih pravic, naj se v teh poročilih osredotočijo na človekove pravice v zvezi z virusom HIV, da bodo na ta način zastopani ljudje, ki živijo z virusom HIV, in tisti, ki so izpostavljeni okužbam;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj ponovno podprejo odstavek 16 zaključkov Sveta o akcijskem programu z novembra 2009: naj sprožijo obširen proces posvetovanja z državami članicami in drugimi interesnimi skupinami za pripravo evropskega akcijskega načrta za boj proti HIV/aidsu, malariji in tuberkulozi z zunanjim ukrepanjem za leto 2012 in kasneje, in podprejo ustanovitev skupin EU za ukrepanje, ki bodo nosilci skupnih ukrepov Komisije in držav članic na dogovorjenih prednostnih področjih; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj ponovno podprejo odstavek 16 zaključkov Sveta o akcijskem programu z novembra 2009: naj sprožijo obširen proces posvetovanja z državami članicami in drugimi interesnimi skupinami za pripravo evropskega akcijskega načrta za boj proti HIV/aidsu, malariji in tuberkulozi z zunanjim ukrepanjem za leto 2012 in kasneje, in podprejo ustanovitev skupin EU za ukrepanje, ki bodo nosilci skupnih ukrepov Komisije in držav članic na dogovorjenih prednostnih področjih;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, Skupnemu programu Organizacije združenih narodov za HIV/aids (UNAIDS), Svetovni zdravstveni organizaciji in prirediteljem 18. mednarodne konference o aidsu. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, Skupnemu programu Organizacije združenih narodov za HIV/aids (UNAIDS), Svetovni zdravstveni organizaciji in prirediteljem 18. mednarodne konference o aidsu.

---

(1)  Glede na poročilo programa UNAIDS o kriminalizaciji prenosa HIV morajo vlade omejiti kriminalizacijo na primere namernega prenosa, namreč ko oseba, ki je seznanjena s svojim pozitivnim statusom, želi namerno prenesti virus HIV, in to tudi stori.

(2)  Spodbujanje in obravnavanje seksualnega in reprodukcijskega zdravja ter pravic ljudi s HIV/aidsom je ključni element na pravicah temelječega pristopa k odzivu na HIV/aids. Tak pristop bi moral odražati pravico ljudi s HIV/aidsom do popolnega in zadovoljivega spolnega življenja ter do spoštovanja izbire in želja oseb, ki so okužene s HIV/aidsom, v povezavi s plodnostjo.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/101

---

Četrtek, 8. julij 2010Začetek veljavnosti Konvencije o kasetnem strelivu (MKKS) 1. avgusta 2010 in vloga EU

P7_TA(2010)0285

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o začetku veljavnosti konvencije o kasetnem strelivu in vlogi EU

2011/C 351 E/16

Evropski parlament,

ob upoštevanju konvencije o kasetnem strelivu (v nadaljevanju konvencija), ki jo je sprejelo 107 držav na diplomatski konferenci v Dublinu od 19. do 30. maja 2008,

ob upoštevanju sporočila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 30. maja 2008, v katerem spodbuja države, naj brez odlašanja podpišejo in ratificirajo ta pomembni sporazum, in v katerem izjavlja, da se veseli čimprejšnjega začetka njegove veljavnosti,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2008 o konvenciji o kasetnem strelivu (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o izvajanju evropske varnostne strategije ter skupne varnostne in obrambne politike (2),

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker je bila konvencija o kasetnem strelivu na voljo za podpis od 3. decembra 2008, najprej v Oslu in nato na sedežu Združenih narodov v New Yorku, veljati pa bo začela prvi dan šestega meseca po trideseti ratifikaciji, torej 1. avgusta 2010, |
| --- | --- |

A.

ker je bila konvencija o kasetnem strelivu na voljo za podpis od 3. decembra 2008, najprej v Oslu in nato na sedežu Združenih narodov v New Yorku, veljati pa bo začela prvi dan šestega meseca po trideseti ratifikaciji, torej 1. avgusta 2010,

| B. | ker konvencija kasetno strelivo opredeljuje kot strelivo, ki vsebuje eksplozivno podstrelivo in je zasnovano tako, da se enote podstreliva razpršijo ali sprostijo, pri čemer vsaka enota tehta manj kot 20 kg; |
| --- | --- |

B.

ker konvencija kasetno strelivo opredeljuje kot strelivo, ki vsebuje eksplozivno podstrelivo in je zasnovano tako, da se enote podstreliva razpršijo ali sprostijo, pri čemer vsaka enota tehta manj kot 20 kg;

| C. | ker bo konvencija prepovedala uporabo, proizvodnjo in skladiščenje kasetnega streliva kot cele kategorije orožja ter promet z njim, |
| --- | --- |

C.

ker bo konvencija prepovedala uporabo, proizvodnjo in skladiščenje kasetnega streliva kot cele kategorije orožja ter promet z njim,

| D. | ker bo konvencija od držav pogodbenic zahtevala, da uničijo zaloge takšnega streliva, |
| --- | --- |

D.

ker bo konvencija od držav pogodbenic zahtevala, da uničijo zaloge takšnega streliva,

| E. | ker bo konvencija vzpostavila nove humanitarne standarde za pomoč žrtvam in bo od zadevnih držav zahtevala, naj odstranijo neeksplodirane ostanke kasetnega streliva z območij, kjer so potekali spopadi, |
| --- | --- |

E.

ker bo konvencija vzpostavila nove humanitarne standarde za pomoč žrtvam in bo od zadevnih držav zahtevala, naj odstranijo neeksplodirane ostanke kasetnega streliva z območij, kjer so potekali spopadi,

| F. | ker kasetno strelivo, kadar se uporablja v bližini naseljenih območij, resno ogroža civiliste, saj za seboj običajno pusti veliko smrtonosno sled, in ker na območjih, kjer so nekoč divjali spori, uporaba tega streliva med civilisti povzroča številne tragične poškodbe in smrti, saj na zapuščeno neeksplodirano podstrelivo večkrat naletijo otroci in druge nič hudega sluteče nedolžne osebe, |
| --- | --- |

F.

ker kasetno strelivo, kadar se uporablja v bližini naseljenih območij, resno ogroža civiliste, saj za seboj običajno pusti veliko smrtonosno sled, in ker na območjih, kjer so nekoč divjali spori, uporaba tega streliva med civilisti povzroča številne tragične poškodbe in smrti, saj na zapuščeno neeksplodirano podstrelivo večkrat naletijo otroci in druge nič hudega sluteče nedolžne osebe,

| G. | ker je doslej konvencijo podpisalo dvajset držav članic EU, enajst držav članic jo je ratificiralo, sedem pa je ni niti podpisalo niti ratificiralo, |
| --- | --- |

G.

ker je doslej konvencijo podpisalo dvajset držav članic EU, enajst držav članic jo je ratificiralo, sedem pa je ni niti podpisalo niti ratificiralo,

| H. | ker bo postopek pristopa h konvenciji zahtevnejši po začetku njene veljavnosti 1. avgusta 2010, saj bodo morale države k njej pristopiti v enostopenjskem procesu, |
| --- | --- |

H.

ker bo postopek pristopa h konvenciji zahtevnejši po začetku njene veljavnosti 1. avgusta 2010, saj bodo morale države k njej pristopiti v enostopenjskem procesu,

| I. | ker je bila podpora večine držav članic EU, medparlamentarnih pobud in velikega števila organizacij civilne družbe odločilnega pomena, da se je lahko proces iz Osla uspešno zaključil s konvencijo, |
| --- | --- |

I.

ker je bila podpora večine držav članic EU, medparlamentarnih pobud in velikega števila organizacij civilne družbe odločilnega pomena, da se je lahko proces iz Osla uspešno zaključil s konvencijo,

| J. | ker bi podpis in ratifikacija konvencije vseh 27 držav članic EU pred začetkom veljavnosti 1. avgusta 2010 predstavljala močan politični signal za svet brez kasetnega streliva in za cilje EU na področju boja proti širjenju orožja, ki ubija neselektivno, |
| --- | --- |

J.

ker bi podpis in ratifikacija konvencije vseh 27 držav članic EU pred začetkom veljavnosti 1. avgusta 2010 predstavljala močan politični signal za svet brez kasetnega streliva in za cilje EU na področju boja proti širjenju orožja, ki ubija neselektivno,

| 1. | pozdravlja bližajoči se začetek veljavnosti konvencije o kasetnem strelivu 1. avgusta 2010; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja bližajoči se začetek veljavnosti konvencije o kasetnem strelivu 1. avgusta 2010;

| 2. | poziva vse države članice EU in države kandidatke, naj nujno podpišejo in ratificirajo konvencijo o kasetnem strelivu pred koncem leta 2010, vključno z državami, ki je še niso podpisale (Estonija, Finska, Grčija, Latvija, Poljska, Romunija, Slovaška in Turčija), ter državami, ki so jo sicer že podpisale, ne pa še ratificirale (Bolgarija, Ciper, Češka republika, Madžarska, Italija, Litva, Nizozemska, Portugalska in Švedska); |
| --- | --- |

2.

poziva vse države članice EU in države kandidatke, naj nujno podpišejo in ratificirajo konvencijo o kasetnem strelivu pred koncem leta 2010, vključno z državami, ki je še niso podpisale (Estonija, Finska, Grčija, Latvija, Poljska, Romunija, Slovaška in Turčija), ter državami, ki so jo sicer že podpisale, ne pa še ratificirale (Bolgarija, Ciper, Češka republika, Madžarska, Italija, Litva, Nizozemska, Portugalska in Švedska);

| 3. | izraža pohvalo vsem državam, ki so podpisale in ratificirale konvencijo o kasetnem strelivu ter sprejele tudi moratorij na uporabo in proizvodnjo kasetnega streliva ter promet z njim ter zaključile uničevanje zalog kasetnega streliva; |
| --- | --- |

3.

izraža pohvalo vsem državam, ki so podpisale in ratificirale konvencijo o kasetnem strelivu ter sprejele tudi moratorij na uporabo in proizvodnjo kasetnega streliva ter promet z njim ter zaključile uničevanje zalog kasetnega streliva;

| 4. | poziva vse države članice EU, ki so podpisale konvencijo o kasetnem strelivu, naj izkoristijo vsako priložnost za spodbujanje držav, ki niso pogodbenice te konvencije, da jo podpišejo in ratificirajo ali da takoj, ko bo mogoče, pristopijo k njej, tudi na dvostranskih srečanjih, vojaških pogovorih in v večstranskih forumih v skladu z njihovimi obveznostmi po členu 21 konvencije, ter naj si kar najbolj prizadevajo, da bi države, ki niso podpisale konvencije, odvrnile od uporabe kasetnega streliva; |
| --- | --- |

4.

poziva vse države članice EU, ki so podpisale konvencijo o kasetnem strelivu, naj izkoristijo vsako priložnost za spodbujanje držav, ki niso pogodbenice te konvencije, da jo podpišejo in ratificirajo ali da takoj, ko bo mogoče, pristopijo k njej, tudi na dvostranskih srečanjih, vojaških pogovorih in v večstranskih forumih v skladu z njihovimi obveznostmi po členu 21 konvencije, ter naj si kar najbolj prizadevajo, da bi države, ki niso podpisale konvencije, odvrnile od uporabe kasetnega streliva;

| 5. | poziva države članice EU, naj ne sprejemajo ukrepov, s katerimi bi utegnile zaobiti ali ogroziti konvencijo in njene določbe; zlasti poziva vse države članice EU, naj ne sprejmejo, podprejo ali posledično ratificirajo morebitnega protokola h konvenciji o konvencionalnem orožju, ki bi dovoljeval uporabo kasetnega streliva in torej ne bi bil v skladu s členoma 1 in 2 konvencije o kasetnem strelivu, ki to strelivo prepovedujeta; poziva Svet in države članice EU, naj na naslednjem srečanju konvencije, ki bo potekalo od 30. avgusta do 3. septembra 2010 v Ženevi, ravnajo v skladu z navedenim; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice EU, naj ne sprejemajo ukrepov, s katerimi bi utegnile zaobiti ali ogroziti konvencijo in njene določbe; zlasti poziva vse države članice EU, naj ne sprejmejo, podprejo ali posledično ratificirajo morebitnega protokola h konvenciji o konvencionalnem orožju, ki bi dovoljeval uporabo kasetnega streliva in torej ne bi bil v skladu s členoma 1 in 2 konvencije o kasetnem strelivu, ki to strelivo prepovedujeta; poziva Svet in države članice EU, naj na naslednjem srečanju konvencije, ki bo potekalo od 30. avgusta do 3. septembra 2010 v Ženevi, ravnajo v skladu z navedenim;

| 6. | poziva države članice EU, ki še niso podpisnice konvencije, naj že v obdobju pred podpisom sprejmejo vmesne ukrepe, vključno z moratorijem na uporabo in proizvodnjo kasetnega streliva ter promet z njim, in naj kar najhitreje začnejo uničevati zaloge kasetnega streliva; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice EU, ki še niso podpisnice konvencije, naj že v obdobju pred podpisom sprejmejo vmesne ukrepe, vključno z moratorijem na uporabo in proizvodnjo kasetnega streliva ter promet z njim, in naj kar najhitreje začnejo uničevati zaloge kasetnega streliva;

| 7. | vse države poziva k sodelovanju na prihajajočem prvem srečanju držav pogodbenic, ki bo od 8. do 12. novembra 2010 v Vientjanu v Laosu – državi, ki je najbolj onesnažena s kasetnim strelivom na svetu; |
| --- | --- |

7.

vse države poziva k sodelovanju na prihajajočem prvem srečanju držav pogodbenic, ki bo od 8. do 12. novembra 2010 v Vientjanu v Laosu – državi, ki je najbolj onesnažena s kasetnim strelivom na svetu;

| 8. | poziva države članice EU, naj sprejmejo ukrepe za začetek izvajanja konvencije, vključno z uničevanjem zalog, odstranjevanjem ostankov in zagotavljanjem pomoči žrtvam, ter prispevajo k zagotavljanju financiranja ali različnih oblik pomoči drugim državam, ki želijo izvajati konvencijo; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice EU, naj sprejmejo ukrepe za začetek izvajanja konvencije, vključno z uničevanjem zalog, odstranjevanjem ostankov in zagotavljanjem pomoči žrtvam, ter prispevajo k zagotavljanju financiranja ali različnih oblik pomoči drugim državam, ki želijo izvajati konvencijo;

| 9. | poziva države članice EU, ki so podpisale konvencijo, naj sprejmejo zakonodajo za izvajanje na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice EU, ki so podpisale konvencijo, naj sprejmejo zakonodajo za izvajanje na nacionalni ravni;

| 10. | poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila pristop Unije h konvenciji, kar je po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe mogoče, ter naj si po svojih najboljših močeh prizadeva, da bi do prve revizijske konference razvili strategijo v obliki sklepa Sveta o skupnem stališču; |
| --- | --- |

10.

poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila pristop Unije h konvenciji, kar je po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe mogoče, ter naj si po svojih najboljših močeh prizadeva, da bi do prve revizijske konference razvili strategijo v obliki sklepa Sveta o skupnem stališču;

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj poleg standardne klavzule o neširjenju orožja za množično uničevanje v pogodbe s tretjimi državami vključita tudi standardno klavzulo o prepovedi kasetnega streliva; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet in Komisijo, naj poleg standardne klavzule o neširjenju orožja za množično uničevanje v pogodbe s tretjimi državami vključita tudi standardno klavzulo o prepovedi kasetnega streliva;

| 12. | poziva Svet in Komisijo, naj dodata boj proti kasetnemu strelivu kot sestavni del v programih zunanje pomoči Skupnosti, da bi tretjim državam ponudili podporo pri uničevanju zalog in zagotavljanju humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet in Komisijo, naj dodata boj proti kasetnemu strelivu kot sestavni del v programih zunanje pomoči Skupnosti, da bi tretjim državam ponudili podporo pri uničevanju zalog in zagotavljanju humanitarne pomoči;

| 13. | poziva države članice EU, Svet in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bi tretjim državam preprečili omogočanje kasetnega streliva nedržavnim akterjem; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice EU, Svet in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bi tretjim državam preprečili omogočanje kasetnega streliva nedržavnim akterjem;

| 14. | poziva države članice EU, naj pri prizadevanjih v odziv na to resolucijo ravnajo pregledno in naj javno poročajo o svojih dejavnostih po tej konvenciji; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice EU, naj pri prizadevanjih v odziv na to resolucijo ravnajo pregledno in naj javno poročajo o svojih dejavnostih po tej konvenciji;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU in držav kandidatk, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Zvezi proti kasetnemu strelivu. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU in držav kandidatk, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Zvezi proti kasetnemu strelivu.

---

(1)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 61.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0061.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/103

---

Četrtek, 8. julij 2010Prihodnost skupne kmetijske politike po letu 2013

P7_TA(2010)0286

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (2009/2236(INI))

2011/C 351 E/17

Evropski parlament,

ob upoštevanju naslova III tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju sistematskega pregleda skupne kmetijske politike,

ob upoštevanju dokumenta Komisije „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“(KOM(2010)2020),

ob upoštevanju svoje študije o „shemi enotnega plačila po letu 2013: nov pristop, nov cilj“,

ob upoštevanju poročila o mednarodni oceni kmetijskih znanosti in tehnologije (IAASTD), ki sta ga pripravili Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ter Svetovna banka in ki ga je podpisalo 58 držav,

ob upoštevanju publikacije Komisije o obetih za kmetijske trge in dohodke v kmetijstvu 2008–2015,

ob upoštevanju dokumenta Komisije Skupna kmetijska politika v perspektivi: od tržne intervencije do prenove politike,

ob upoštevanju študije Inštituta za evropsko okoljsko politiko o zagotavljanju javnih dobrin s kmetijstvom v Evropski uniji,

ob upoštevanju bele knjige z naslovom Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti (KOM(2009)0147) ter delovnih dokumentov služb Komisije z naslovom Prilagajanje podnebnim spremembam: izziv za evropsko kmetijstvo in podeželje (SEC(2009)0417) in Vloga evropskega kmetijstva pri ublažitvi podnebnih sprememb (SEC(2009)1093),

ob upoštevanju študije združenja Notre Europe Reforma skupne kmetijske politike po letu 2013: zamisel o dolgoročnem pogledu,

ob upoštevanju delovnega dokumenta o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2007 o vključevanju novih držav članic v skupno kmetijsko politiko (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o kmetijstvu EU in podnebnih spremembah (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov: katera strategija je prava? (4),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za proračun (A7-0204/2010),

| A. | ker mora Evropska unija svojim državljanom še naprej zagotavljati zanesljivo preskrbo s hrano in prispevati k svetovni preskrbi s hrano, tako da bolje in bolj dosledno sodeluje s preostalim svetom, zlasti z državami v razvoju, in tako na trajnosten način, z izboljšanjem lokalnega znanja in izkušenj, pripomore k dolgoročnemu razvoju njihovih kmetijskih sektorjev; ker je treba glede na sedanje razmere, ko število lačnih ljudi na svetu presega 1 milijardo, v Evropski uniji pa je več kot 40 milijonov revnih ljudi, ki nimajo dovolj hrane, uporabiti znanstvene dosežke, če ti zagotavljajo primerne rešitve za zmanjšanje lakote po svetu, zlasti z učinkovitejšo rabo virov, |
| --- | --- |

A.

ker mora Evropska unija svojim državljanom še naprej zagotavljati zanesljivo preskrbo s hrano in prispevati k svetovni preskrbi s hrano, tako da bolje in bolj dosledno sodeluje s preostalim svetom, zlasti z državami v razvoju, in tako na trajnosten način, z izboljšanjem lokalnega znanja in izkušenj, pripomore k dolgoročnemu razvoju njihovih kmetijskih sektorjev; ker je treba glede na sedanje razmere, ko število lačnih ljudi na svetu presega 1 milijardo, v Evropski uniji pa je več kot 40 milijonov revnih ljudi, ki nimajo dovolj hrane, uporabiti znanstvene dosežke, če ti zagotavljajo primerne rešitve za zmanjšanje lakote po svetu, zlasti z učinkovitejšo rabo virov,

| B. | ker se bo po pričakovanjih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo do leta 2050 svetovno povpraševanje po hrani podvojilo, svetovno prebivalstvo pa povečalo s sedanjih 7 milijard na 9 milijard, in ker se bo zato morala ob pritisku na naravne vire povečati svetovna proizvodnja hrane, kar pomeni, da bo treba na svetu proizvesti več hrane, ob tem pa porabiti manj vode, zemljišč, gnojil in pesticidov, |
| --- | --- |

B.

ker se bo po pričakovanjih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo do leta 2050 svetovno povpraševanje po hrani podvojilo, svetovno prebivalstvo pa povečalo s sedanjih 7 milijard na 9 milijard, in ker se bo zato morala ob pritisku na naravne vire povečati svetovna proizvodnja hrane, kar pomeni, da bo treba na svetu proizvesti več hrane, ob tem pa porabiti manj vode, zemljišč, gnojil in pesticidov,

| C. | ker so cilji skupne kmetijske politike (SKP), našteti v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije, povečati kmetijsko produktivnost, zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, stabilizirati trge, zagotoviti redno preskrbo in poskrbeti, da je ta potrošnikom dostopna po primernih cenah; ker je SKP do zdaj izpolnila večji del svojih ciljev in je sodelovala v prizadevanjih za pospeševanje integracije EU, teritorialno kohezijo in delovanje enotnega trga; ker pa je le deloma prispevala k primerni življenjski ravni kmetijske skupnosti in še ni dosežena stabilizacija kmetijskih trgov, saj so postali trgi izjemno nestanovitni, in je zato ogrožena zanesljivost preskrbe s hrano; ker si je treba še nadalje prizadevati za uresničitev ciljev SKP, hkrati pa ohranjati okolje in zaposlenost na podeželju, |
| --- | --- |

C.

ker so cilji skupne kmetijske politike (SKP), našteti v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije, povečati kmetijsko produktivnost, zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, stabilizirati trge, zagotoviti redno preskrbo in poskrbeti, da je ta potrošnikom dostopna po primernih cenah; ker je SKP do zdaj izpolnila večji del svojih ciljev in je sodelovala v prizadevanjih za pospeševanje integracije EU, teritorialno kohezijo in delovanje enotnega trga; ker pa je le deloma prispevala k primerni življenjski ravni kmetijske skupnosti in še ni dosežena stabilizacija kmetijskih trgov, saj so postali trgi izjemno nestanovitni, in je zato ogrožena zanesljivost preskrbe s hrano; ker si je treba še nadalje prizadevati za uresničitev ciljev SKP, hkrati pa ohranjati okolje in zaposlenost na podeželju,

| D. | ker ostajata kmetijstvo in gozdarstvo pomembna gospodarska sektorja in hkrati zagotavljata osnovne javne dobrine z ohranjanjem naravnih virov in kulturne krajine, kar je pogoj za vse človekove dejavnosti na podeželskih območjih; ker ta dva sektorja v EU že zdaj največ prispevata k uresničevanju evropskih ciljev na področju podnebja in energije, zlasti glede obnovljive energije iz biomase, pridobljene iz kmetijstva in gozdarstva; ker se mora ta prispevek v prihodnosti še povečevati; ker ti viri bioenergije pripomorejo tudi k zmanjšanju energetske odvisnosti EU, ob rasti cen energije pa ustvarjajo nova delovna mesta in izboljšujejo plače v sektorju, |
| --- | --- |

D.

ker ostajata kmetijstvo in gozdarstvo pomembna gospodarska sektorja in hkrati zagotavljata osnovne javne dobrine z ohranjanjem naravnih virov in kulturne krajine, kar je pogoj za vse človekove dejavnosti na podeželskih območjih; ker ta dva sektorja v EU že zdaj največ prispevata k uresničevanju evropskih ciljev na področju podnebja in energije, zlasti glede obnovljive energije iz biomase, pridobljene iz kmetijstva in gozdarstva; ker se mora ta prispevek v prihodnosti še povečevati; ker ti viri bioenergije pripomorejo tudi k zmanjšanju energetske odvisnosti EU, ob rasti cen energije pa ustvarjajo nova delovna mesta in izboljšujejo plače v sektorju,

| E. | ker imajo državljani EU deležni precej koristi od skupne kmetijske politike glede razpoložljivosti in možnosti izbire varne, visoko kakovostne hrane po razumnih cenah, zanesljive preskrbe s hrano, varstva okolja, ustvarjanja delovnih mest in ukrepov za boj proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

E.

ker imajo državljani EU deležni precej koristi od skupne kmetijske politike glede razpoložljivosti in možnosti izbire varne, visoko kakovostne hrane po razumnih cenah, zanesljive preskrbe s hrano, varstva okolja, ustvarjanja delovnih mest in ukrepov za boj proti podnebnim spremembam,

| F. | ker je zdaj 13,6 milijona ljudi zaposlenih neposredno v kmetijskem, gozdarskem in ribiškem sektorju, dodatnih 5 milijonov ljudi pa dela v kmetijsko-živilski industriji, v kateri je EU največja svetovna proizvajalka hrane in pijač; ker sektor zagotavlja 8,6 % vseh delovnih mest v EU in pridela 4 % njenega BDP, |
| --- | --- |

F.

ker je zdaj 13,6 milijona ljudi zaposlenih neposredno v kmetijskem, gozdarskem in ribiškem sektorju, dodatnih 5 milijonov ljudi pa dela v kmetijsko-živilski industriji, v kateri je EU največja svetovna proizvajalka hrane in pijač; ker sektor zagotavlja 8,6 % vseh delovnih mest v EU in pridela 4 % njenega BDP,

| G. | ker se je zaradi zadnjih širitev EU (leta 2004 in 2007) skupna delovna sila na področju kmetijstva povečala za 7 milijonov kmetov, območje kmetijskih površin pa za 40 %; ker se je v zadnjih 10 letih realni prihodek na delavca v kmetijstvu v ЕU-27 zmanjšal za 12,2 % in postopoma padel na raven iz leta 1995, in ker je povprečen prihodek v kmetijstvu v EU-27 manjši od 50 % povprečnega prihodka v drugih gospodarskih sektorjih, proizvodni stroški osnovnih proizvodov, kot so gnojila, elektrika in gorivo, pa so na najvišji ravni v zadnjih petnajstih letih, zaradi česar je zelo težko še naprej zagotavljati kmetijsko proizvodnjo v EU, |
| --- | --- |

G.

ker se je zaradi zadnjih širitev EU (leta 2004 in 2007) skupna delovna sila na področju kmetijstva povečala za 7 milijonov kmetov, območje kmetijskih površin pa za 40 %; ker se je v zadnjih 10 letih realni prihodek na delavca v kmetijstvu v ЕU-27 zmanjšal za 12,2 % in postopoma padel na raven iz leta 1995, in ker je povprečen prihodek v kmetijstvu v EU-27 manjši od 50 % povprečnega prihodka v drugih gospodarskih sektorjih, proizvodni stroški osnovnih proizvodov, kot so gnojila, elektrika in gorivo, pa so na najvišji ravni v zadnjih petnajstih letih, zaradi česar je zelo težko še naprej zagotavljati kmetijsko proizvodnjo v EU,

| H. | ker je prihodnost kmetijskega sektorja lahko v nevarnosti, če bo število kmetov še naprej upadalo, saj je v Evropi 7 % kmetov mlajših od 35 let, obenem pa bo štiri milijone in pol kmetov, starejših od 65 let, do leta 2020 nehalo delati, |
| --- | --- |

H.

ker je prihodnost kmetijskega sektorja lahko v nevarnosti, če bo število kmetov še naprej upadalo, saj je v Evropi 7 % kmetov mlajših od 35 let, obenem pa bo štiri milijone in pol kmetov, starejših od 65 let, do leta 2020 nehalo delati,

| I. | ker je kmetijstvo s 47 % celotnega ozemlja Evropske unije največji uporabnik zemljišč; ker je v EU 13,7 milijona kmetijskih gospodarstev, ki s svojo proizvodnjo ustvarijo več kot 337 milijard EUR; ker je 15 odstotkov kmetijskih površin (pribl. 26 milijonov hektarov) v gorskih območjih in je kmetijska dejavnost na teh območjih zaradi naravnih omejitev otežena, |
| --- | --- |

I.

ker je kmetijstvo s 47 % celotnega ozemlja Evropske unije največji uporabnik zemljišč; ker je v EU 13,7 milijona kmetijskih gospodarstev, ki s svojo proizvodnjo ustvarijo več kot 337 milijard EUR; ker je 15 odstotkov kmetijskih površin (pribl. 26 milijonov hektarov) v gorskih območjih in je kmetijska dejavnost na teh območjih zaradi naravnih omejitev otežena,

| J. | ker se je povprečni fizični obseg kmetijskih gospodarstev zaradi prestrukturiranja sektorja povečal, vendar v EU še vedno prevladujejo majhne kmetije povprečne velikosti 12,6 hektarjev; ker samooskrbne kmetije ostajajo velik izziv, zlasti v novih državah članicah, kjer kmetijska proizvodnja za lastno porabo zajema polovico skupne delovne sile, in ker so majhne kmetije ter kmetje, ki jih upravljajo, posebej pomembni pri ustvarjanju javnih dobrin, ki ne spadajo k proizvodnji, |
| --- | --- |

J.

ker se je povprečni fizični obseg kmetijskih gospodarstev zaradi prestrukturiranja sektorja povečal, vendar v EU še vedno prevladujejo majhne kmetije povprečne velikosti 12,6 hektarjev; ker samooskrbne kmetije ostajajo velik izziv, zlasti v novih državah članicah, kjer kmetijska proizvodnja za lastno porabo zajema polovico skupne delovne sile, in ker so majhne kmetije ter kmetje, ki jih upravljajo, posebej pomembni pri ustvarjanju javnih dobrin, ki ne spadajo k proizvodnji,

| K. | ker je gospodarska kriza zelo negativno vplivala na kmetijstvo, pri čemer se je med letoma 2008 in 2009 prihodek v kmetijstvu v povprečju zmanjšal za 12,2 %, stopnja brezposelnosti na podeželskih območjih pa se je v zadnjem letu povečala; ker se je kot neposreden učinek gospodarske krize potrošnja v Evropi med letoma 2008 in 2009 v povprečju zmanjšala za 10,55 %, v nekaterih državah članicah pa za več kot 20 %; ker je treba med učinke gospodarske krize šteti tudi pomanjkanje dostopa do kreditov za kmete in obremenitev javnih financ držav članic, kar je zmanjšalo njihovo sposobnost sofinanciranja, |
| --- | --- |

K.

ker je gospodarska kriza zelo negativno vplivala na kmetijstvo, pri čemer se je med letoma 2008 in 2009 prihodek v kmetijstvu v povprečju zmanjšal za 12,2 %, stopnja brezposelnosti na podeželskih območjih pa se je v zadnjem letu povečala; ker se je kot neposreden učinek gospodarske krize potrošnja v Evropi med letoma 2008 in 2009 v povprečju zmanjšala za 10,55 %, v nekaterih državah članicah pa za več kot 20 %; ker je treba med učinke gospodarske krize šteti tudi pomanjkanje dostopa do kreditov za kmete in obremenitev javnih financ držav članic, kar je zmanjšalo njihovo sposobnost sofinanciranja,

| L. | ker je nestanovitnost cen na kmetijskih trgih vedno prisotna, pred kratkim pa se je znatno povečala zaradi več dejavnikov, med drugim izrednih vremenskih razmer, cen energije, špekulacij in spremenjenega povpraševanja, in se bo po napovedih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo še okrepila ter povzročila izredne vzpone in padce cen kmetijskih surovin na evropskih trgih; ker so se med letoma 2006 in 2008 cene več surovin znatno povišale, nekatere celo za več kot 180 %, na primer cene žit; ker so leta 2009 cene mlečnih izdelkov v povprečju padle za 40 % in ker je to vplivalo tudi na druge proizvode, kot so žitarice, sadje in zelenjava ter oljčno olje, izredna nihanja cen pa so imele negativne posledice za proizvajalce in tudi niso vedno koristila potrošnikom, |
| --- | --- |

L.

ker je nestanovitnost cen na kmetijskih trgih vedno prisotna, pred kratkim pa se je znatno povečala zaradi več dejavnikov, med drugim izrednih vremenskih razmer, cen energije, špekulacij in spremenjenega povpraševanja, in se bo po napovedih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo še okrepila ter povzročila izredne vzpone in padce cen kmetijskih surovin na evropskih trgih; ker so se med letoma 2006 in 2008 cene več surovin znatno povišale, nekatere celo za več kot 180 %, na primer cene žit; ker so leta 2009 cene mlečnih izdelkov v povprečju padle za 40 % in ker je to vplivalo tudi na druge proizvode, kot so žitarice, sadje in zelenjava ter oljčno olje, izredna nihanja cen pa so imele negativne posledice za proizvajalce in tudi niso vedno koristila potrošnikom,

| M. | ker kmetijsko-okoljski kazalniki kažejo, da so zmogljivosti kmetijskega sektorja pri prizadevanjih za ublažitev učinkov podnebnih sprememb zelo velike, zlasti v zvezi s skladiščenjem ogljika, neposrednim zmanjševanjem neto izpusta toplogrednih plinov in proizvodnjo obnovljive energije, ki zagotavljajo dejansko zmanjšanje izpusta; ker je trajnostno izvajanje kmetijske dejavnosti bistveno za ohranjanje biotske raznovrstnosti, upravljanje voda ter boj proti eroziji tal in je lahko ključni dejavnik pri boju proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

M.

ker kmetijsko-okoljski kazalniki kažejo, da so zmogljivosti kmetijskega sektorja pri prizadevanjih za ublažitev učinkov podnebnih sprememb zelo velike, zlasti v zvezi s skladiščenjem ogljika, neposrednim zmanjševanjem neto izpusta toplogrednih plinov in proizvodnjo obnovljive energije, ki zagotavljajo dejansko zmanjšanje izpusta; ker je trajnostno izvajanje kmetijske dejavnosti bistveno za ohranjanje biotske raznovrstnosti, upravljanje voda ter boj proti eroziji tal in je lahko ključni dejavnik pri boju proti podnebnim spremembam,

| N. | ker se je izpust toplogrednih plinov zaradi kmetijske dejavnosti (vključno z vzrejo živine) v 27 državah članicah med letoma 1990 in 2007 zmanjšal za 20 %; ker se je delež izpusta, ki izhaja iz kmetijstva, zmanjšal z 11 % leta 1990 na 9,3 % leta 2007, med drugim kot posledica učinkovitejše uporabe gnojil in gnojnice, nedavnih strukturnih reform SKP ter postopnega izvajanja kmetijskih in okoljskih pobud, |
| --- | --- |

N.

ker se je izpust toplogrednih plinov zaradi kmetijske dejavnosti (vključno z vzrejo živine) v 27 državah članicah med letoma 1990 in 2007 zmanjšal za 20 %; ker se je delež izpusta, ki izhaja iz kmetijstva, zmanjšal z 11 % leta 1990 na 9,3 % leta 2007, med drugim kot posledica učinkovitejše uporabe gnojil in gnojnice, nedavnih strukturnih reform SKP ter postopnega izvajanja kmetijskih in okoljskih pobud,

| O. | ker je EU postala neto uvoznica kmetijskih proizvodov, pri čemer znaša vrednost letno uvoženih proizvodov 87,6 milijarde EUR (približno 20 % svetovnega uvoza kmetijskih proizvodov); ker se je v nekaterih primerih trgovinska bilanca odločno premaknila v korist tretjim državam (EU zdaj iz držav Mercosur uvozi kmetijske proizvode v vrednosti 19 milijard EUR, vrednost izvoza v to regijo pa znaša manj kot 1 milijardo EUR); ker se trgovinski primanjkljaj EU na področju kmetijskih proizvodov še vedno povečuje, |
| --- | --- |

O.

ker je EU postala neto uvoznica kmetijskih proizvodov, pri čemer znaša vrednost letno uvoženih proizvodov 87,6 milijarde EUR (približno 20 % svetovnega uvoza kmetijskih proizvodov); ker se je v nekaterih primerih trgovinska bilanca odločno premaknila v korist tretjim državam (EU zdaj iz držav Mercosur uvozi kmetijske proizvode v vrednosti 19 milijard EUR, vrednost izvoza v to regijo pa znaša manj kot 1 milijardo EUR); ker se trgovinski primanjkljaj EU na področju kmetijskih proizvodov še vedno povečuje,

| P. | ker EU ostaja vodilna svetovna izvoznica kmetijskih proizvodov (približno 17 % skupne svetovne trgovine); ker je EU v zadnjih 10 letih izgubila znaten tržni delež (leta 2000 je prispevala približno 19 % k svetovni trgovini); ker EU večinoma izvaža proizvode z visoko dodano vrednostjo in predelane proizvode (67 % vsega njenega kmetijskega izvoza), |
| --- | --- |

P.

ker EU ostaja vodilna svetovna izvoznica kmetijskih proizvodov (približno 17 % skupne svetovne trgovine); ker je EU v zadnjih 10 letih izgubila znaten tržni delež (leta 2000 je prispevala približno 19 % k svetovni trgovini); ker EU večinoma izvaža proizvode z visoko dodano vrednostjo in predelane proizvode (67 % vsega njenega kmetijskega izvoza),

| Q. | ker so visokokakovostni proizvodi pomembni za proizvodnjo in izvozni potencial Evropske unije in predstavljajo zelo velik delež njene mednarodne trgovine; ker EU izvaža proizvode visokega profila z veliko ekonomsko vrednostjo, pri čemer je neto vrednost proizvodov in živil z zaščitenim poreklom in geografsko označbo 14 milijard EUR na leto (brez vina in žganih pijač, ki tudi predstavljajo znaten delež izvoza EU), ker je za nadaljnji razvoj visokokakovostne proizvodnje, ki bo zadovoljila pričakovanja potrošnikov, treba upoštevati posebne potrebe teh sektorjev, da se zagotovi njihova konkurenčnost, tudi potrebo po tem, da trgovski partnerji iz tretjih držav učinkoviteje zaščitijo geografske označbe in označbe zaščitenega porekla EU, |
| --- | --- |

Q.

ker so visokokakovostni proizvodi pomembni za proizvodnjo in izvozni potencial Evropske unije in predstavljajo zelo velik delež njene mednarodne trgovine; ker EU izvaža proizvode visokega profila z veliko ekonomsko vrednostjo, pri čemer je neto vrednost proizvodov in živil z zaščitenim poreklom in geografsko označbo 14 milijard EUR na leto (brez vina in žganih pijač, ki tudi predstavljajo znaten delež izvoza EU), ker je za nadaljnji razvoj visokokakovostne proizvodnje, ki bo zadovoljila pričakovanja potrošnikov, treba upoštevati posebne potrebe teh sektorjev, da se zagotovi njihova konkurenčnost, tudi potrebo po tem, da trgovski partnerji iz tretjih držav učinkoviteje zaščitijo geografske označbe in označbe zaščitenega porekla EU,

| R. | ker ocene pomoči proizvajalcem kažejo, da se je skupna pomoč kmetijam v EU od leta 2000 postopno zmanjševala in je zdaj, gledano na prebivalca, primerljiva z ravnjo pomoči v glavnih trgovinskih partnericah EU, medtem ko so druge trgovinske partnerice v zadnjih nekaj letih ohranile in povečale subvencije, ki izkrivljajo trgovino, |
| --- | --- |

R.

ker ocene pomoči proizvajalcem kažejo, da se je skupna pomoč kmetijam v EU od leta 2000 postopno zmanjševala in je zdaj, gledano na prebivalca, primerljiva z ravnjo pomoči v glavnih trgovinskih partnericah EU, medtem ko so druge trgovinske partnerice v zadnjih nekaj letih ohranile in povečale subvencije, ki izkrivljajo trgovino,

| S. | ker sedanja porazdelitev in raven pomoči državam članicam in kmetom izvira iz porazdelitve in ravni te pomoči v preteklosti, ko je bila vezana na vrsto in obseg pridelave in je pomenila nadomestilo za upad kmetovih prihodkov zaradi precejšnjega znižanja zajamčenih cen; ker je razumljivo, da sedanji način porazdelitve zbuja pri nekaterih kmetih EU občutek nepravičnosti, ohranjanje takega načina pa tudi ni v skladu s prihodnjimi cilji SKP, |
| --- | --- |

S.

ker sedanja porazdelitev in raven pomoči državam članicam in kmetom izvira iz porazdelitve in ravni te pomoči v preteklosti, ko je bila vezana na vrsto in obseg pridelave in je pomenila nadomestilo za upad kmetovih prihodkov zaradi precejšnjega znižanja zajamčenih cen; ker je razumljivo, da sedanji način porazdelitve zbuja pri nekaterih kmetih EU občutek nepravičnosti, ohranjanje takega načina pa tudi ni v skladu s prihodnjimi cilji SKP,

| T. | ker mehanizmi prostovoljne modulacije od leta 2007 omogočajo prerazporeditev finančne pomoči med neposrednimi plačili in razvojem podeželja, kar pa ni povečalo preglednosti in legitimnosti finančnih sredstev za kmetijstvo ali jih poenostavilo, |
| --- | --- |

T.

ker mehanizmi prostovoljne modulacije od leta 2007 omogočajo prerazporeditev finančne pomoči med neposrednimi plačili in razvojem podeželja, kar pa ni povečalo preglednosti in legitimnosti finančnih sredstev za kmetijstvo ali jih poenostavilo,

| U. | ker se delež porabe SKP v proračunu EU postopno zmanjšuje s skoraj 75 % leta 1985 na načrtovanih 39,3 % leta 2013; ker je to manj kot 0,45 % BDP Evropske unije; ker je bilo zmanjšanje proračunskih odhodkov za tržne ukrepe še znatnejše – s 74 % vse porabe SKP leta 1992 na sedanjih manj kot 10 %; ker se je poraba SKP vztrajno preusmerjala s tržne podpore in izvoznih subvencij na nevezana plačila in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

U.

ker se delež porabe SKP v proračunu EU postopno zmanjšuje s skoraj 75 % leta 1985 na načrtovanih 39,3 % leta 2013; ker je to manj kot 0,45 % BDP Evropske unije; ker je bilo zmanjšanje proračunskih odhodkov za tržne ukrepe še znatnejše – s 74 % vse porabe SKP leta 1992 na sedanjih manj kot 10 %; ker se je poraba SKP vztrajno preusmerjala s tržne podpore in izvoznih subvencij na nevezana plačila in razvoj podeželja,

| V. | ker so te reforme privedle do bistvenih sprememb instrumentov pomoči v kmetijstvu, vendar so se ohranila tri temeljna načela skupne kmetijske politike, in sicer:






  — | enotnost trga, |
| --- | --- | --- |

V.

ker so te reforme privedle do bistvenih sprememb instrumentov pomoči v kmetijstvu, vendar so se ohranila tri temeljna načela skupne kmetijske politike, in sicer:

—

enotnost trga,

| — | preferenca Skupnosti, |
| --- | --- |

—

preferenca Skupnosti,

| — | finančna solidarnost, |
| --- | --- |

—

finančna solidarnost,

| W. | ker se bo morala SKP po letu 2013 soočiti s številnimi izzivi in slediti širšim ciljem, zato je treba proračun EU, namenjen SKP, ohraniti vsaj na sedanji ravni, |
| --- | --- |

W.

ker se bo morala SKP po letu 2013 soočiti s številnimi izzivi in slediti širšim ciljem, zato je treba proračun EU, namenjen SKP, ohraniti vsaj na sedanji ravni,

| X. | ker Pogodba o delovanju Evropske unije šteje večletni finančni okvir za pravno zavezujoč akt, s katerim mora biti usklajen letni proračun, |
| --- | --- |

X.

ker Pogodba o delovanju Evropske unije šteje večletni finančni okvir za pravno zavezujoč akt, s katerim mora biti usklajen letni proračun,

| Y. | ker odhodki v obliki neposredne pomoči predstavljajo 0,38 % BDP Evropske unije (podatek za leto 2008), ker odhodki, povezani s politiko razvoja podeželja predstavljajo 0,11 % evropskega BDP, |
| --- | --- |

Y.

ker odhodki v obliki neposredne pomoči predstavljajo 0,38 % BDP Evropske unije (podatek za leto 2008), ker odhodki, povezani s politiko razvoja podeželja predstavljajo 0,11 % evropskega BDP,

| Z. | ker se Unija zaradi sedanjih majhnih razlik, ki so na voljo v razdelku 2 od proračunskega leta 2011 naprej, zelo težko ustrezno odziva na tržne krize in nepričakovane svetovne dogodke, poleg tega pa lahko zaradi njih letni proračunski postopek izgubi svoj pomen, |
| --- | --- |

Z.

ker se Unija zaradi sedanjih majhnih razlik, ki so na voljo v razdelku 2 od proračunskega leta 2011 naprej, zelo težko ustrezno odziva na tržne krize in nepričakovane svetovne dogodke, poleg tega pa lahko zaradi njih letni proračunski postopek izgubi svoj pomen,

| AA. | ker je Evropski parlament z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe pridobil pristojnost za oblikovanje kmetijske politike Unije ne le pri večletnih kmetijskih programih, ampak tudi s spreminjanjem letnega proračuna za kmetijstvo, kar mu nalaga odgovornost, da zagotovi pošteno in trajnostno skupno kmetijsko politiko, |
| --- | --- |

AA.

ker je Evropski parlament z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe pridobil pristojnost za oblikovanje kmetijske politike Unije ne le pri večletnih kmetijskih programih, ampak tudi s spreminjanjem letnega proračuna za kmetijstvo, kar mu nalaga odgovornost, da zagotovi pošteno in trajnostno skupno kmetijsko politiko,

| AB. | ker je skupna kmetijska politika z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe predmet rednega zakonodajnega postopka, pri čemer ima Evropski parlament pomembno odgovornost, da pomaga sprejemati trdno in učinkovito zakonodajo na tem področju, |
| --- | --- |

AB.

ker je skupna kmetijska politika z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe predmet rednega zakonodajnega postopka, pri čemer ima Evropski parlament pomembno odgovornost, da pomaga sprejemati trdno in učinkovito zakonodajo na tem področju,

| AC. | ker v skladu z zadnjo raziskavo Eurobarometer 90 % anketiranih državljanov EU meni, da so kmetijstvo in podeželska območja pomembni za evropsko prihodnost, in se jih 83 % strinja s finančno pomočjo za kmete in v povprečju meni, da je treba kmetijsko politiko še naprej oblikovati na evropski ravni, |
| --- | --- |

AC.

ker v skladu z zadnjo raziskavo Eurobarometer 90 % anketiranih državljanov EU meni, da so kmetijstvo in podeželska območja pomembni za evropsko prihodnost, in se jih 83 % strinja s finančno pomočjo za kmete in v povprečju meni, da je treba kmetijsko politiko še naprej oblikovati na evropski ravni,

| AD. | ker je treba cilje in vsebino prihodnje SKP obravnavati na obsežnih javnih razpravah, da bi se izboljšala seznanjenost javnosti z njo in ker je treba zato pozdraviti pobudo Komisije za javno razpravo o prihodnosti SKP po letu 2013, |
| --- | --- |

AD.

ker je treba cilje in vsebino prihodnje SKP obravnavati na obsežnih javnih razpravah, da bi se izboljšala seznanjenost javnosti z njo in ker je treba zato pozdraviti pobudo Komisije za javno razpravo o prihodnosti SKP po letu 2013,

| AE. | ker mora biti SKP usmerjena v ohranjanje in razvoj večfunkcionalnega, celovitega in sonaravnega kmetijstva v Evropi, |
| --- | --- |

AE.

ker mora biti SKP usmerjena v ohranjanje in razvoj večfunkcionalnega, celovitega in sonaravnega kmetijstva v Evropi,

Razvoj SKP: od izkrivljanja trga do tržne naravnanosti

| 1. | ponovno opozarja, da je SKP v zadnjih 25 letih doživela korenite reforme, ki so zlasti prispevale k temeljni preusmeritvi s pomoči proizvodnji na pomoč proizvajalcem (5), zmanjšale redne intervencijske odkupe in damping evropskih presežkov na svetovnih trgih (6) ter spodbudile večjo tržno naravnanost SKP in kmetov v EU; |
| --- | --- |

1.

ponovno opozarja, da je SKP v zadnjih 25 letih doživela korenite reforme, ki so zlasti prispevale k temeljni preusmeritvi s pomoči proizvodnji na pomoč proizvajalcem (5), zmanjšale redne intervencijske odkupe in damping evropskih presežkov na svetovnih trgih (6) ter spodbudile večjo tržno naravnanost SKP in kmetov v EU;

| 2. | opozarja, da je imela SKP izjemno pomembno vlogo pri povečanju proizvodnje in prehranjevanju evropskega prebivalstva po drugi svetovni vojni; opozarja pa tudi, da je bila SKP prva skupna politika EGS, ki je orala ledino evropskega sodelovanja in vključevanja v druga politična področja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je imela SKP izjemno pomembno vlogo pri povečanju proizvodnje in prehranjevanju evropskega prebivalstva po drugi svetovni vojni; opozarja pa tudi, da je bila SKP prva skupna politika EGS, ki je orala ledino evropskega sodelovanja in vključevanja v druga politična področja;

| 3. | poudarja, da imajo tržni instrumenti SKP, ki so značilni za vsak posamezni sektor, bistveno vlogo, in se zdaj uporabljajo kot varnostne mreže, ki pomagajo zmanjševati nestanovitnost trga in zagotavljati kmetom neko raven stabilnosti; poudarja, da kmetje zaradi spremenjene tržne politike niso manj odvisni od kupcev; poleg tega ugotavlja, da je od sprejetja nevezanih enotnih plačil na kmetijo prišlo do odločnega odmika od ukrepov, ki izkrivljajo trgovino, kar je v skladu z zahtevami Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da imajo tržni instrumenti SKP, ki so značilni za vsak posamezni sektor, bistveno vlogo, in se zdaj uporabljajo kot varnostne mreže, ki pomagajo zmanjševati nestanovitnost trga in zagotavljati kmetom neko raven stabilnosti; poudarja, da kmetje zaradi spremenjene tržne politike niso manj odvisni od kupcev; poleg tega ugotavlja, da je od sprejetja nevezanih enotnih plačil na kmetijo prišlo do odločnega odmika od ukrepov, ki izkrivljajo trgovino, kar je v skladu z zahtevami Svetovne trgovinske organizacije;

| 4. | ugotavlja, da je bil namen reform SKP v letih 1992 in 1999, zlasti pa reforme leta 2003, ki je bila revidirana med sistematičnim pregledom in je uvedla načelo nevezanih plačil, ter različnih sektorskih reform zagotoviti kmetom v EU, da lahko učinkoviteje ukrepajo in se odzivajo na tržne signale in pogoje; upa, da se bo ta trend nadaljeval z novimi reformami, hkrati pa so zaradi posebnosti kmetijske proizvodnje še vedno potrebni nekateri tržni ukrepi; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je bil namen reform SKP v letih 1992 in 1999, zlasti pa reforme leta 2003, ki je bila revidirana med sistematičnim pregledom in je uvedla načelo nevezanih plačil, ter različnih sektorskih reform zagotoviti kmetom v EU, da lahko učinkoviteje ukrepajo in se odzivajo na tržne signale in pogoje; upa, da se bo ta trend nadaljeval z novimi reformami, hkrati pa so zaradi posebnosti kmetijske proizvodnje še vedno potrebni nekateri tržni ukrepi;

| 5. | poudarja, da je razvoj podeželja zdaj sestavni del strukture SKP in bi moral ostati pomembna prvina prihodnje SKP z dobro zasnovano strategijo za razvoj podeželja, ki bi se osredotočala na podeželske skupnosti, izboljšanje okolja, posodobitev in prestrukturiranje kmetijstva, krepitev kohezije na podeželju EU, oživljanje prikrajšanih območij in območij, ki jim grozi opustitev, izboljšanje trženja proizvodov in konkurenčnosti ter ohranjanje obstoječih in ustvarjanje novih delovnih mest na podeželju, pa tudi na nove izzive, obravnavane med sistematskim pregledom, in sicer na podnebne spremembe, obnovljivo energijo, upravljanje voda in biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je razvoj podeželja zdaj sestavni del strukture SKP in bi moral ostati pomembna prvina prihodnje SKP z dobro zasnovano strategijo za razvoj podeželja, ki bi se osredotočala na podeželske skupnosti, izboljšanje okolja, posodobitev in prestrukturiranje kmetijstva, krepitev kohezije na podeželju EU, oživljanje prikrajšanih območij in območij, ki jim grozi opustitev, izboljšanje trženja proizvodov in konkurenčnosti ter ohranjanje obstoječih in ustvarjanje novih delovnih mest na podeželju, pa tudi na nove izzive, obravnavane med sistematskim pregledom, in sicer na podnebne spremembe, obnovljivo energijo, upravljanje voda in biotsko raznovrstnost;

| 6. | opozarja, da kmetijstvo od nekdaj proizvaja javne dobrine, ki se v današnjem času opredeljujejo kot javne dobrine „prve generacije“; vztraja pri varnosti preskrbe s hrano, varni hrani ter visoki hranilni vrednosti kmetijskih proizvodov, ki morajo biti še naprej glavni razlog za skupno kmetijsko politiko, njeno bistvo in glavna skrb evropskih državljanov; novejše od omenjenih javnih dobrin, torej javne dobrine „druge generacije“ – okolje, načrtovanje rabe zemljišč ali dobro počutje živali, ki so prav tako cilji SKP, dopolnjujejo dobrine prve generacije in jih zato ne smejo nadomestiti; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da kmetijstvo od nekdaj proizvaja javne dobrine, ki se v današnjem času opredeljujejo kot javne dobrine „prve generacije“; vztraja pri varnosti preskrbe s hrano, varni hrani ter visoki hranilni vrednosti kmetijskih proizvodov, ki morajo biti še naprej glavni razlog za skupno kmetijsko politiko, njeno bistvo in glavna skrb evropskih državljanov; novejše od omenjenih javnih dobrin, torej javne dobrine „druge generacije“ – okolje, načrtovanje rabe zemljišč ali dobro počutje živali, ki so prav tako cilji SKP, dopolnjujejo dobrine prve generacije in jih zato ne smejo nadomestiti;

| 7. | pozdravlja priznavanje večnamenske vloge kmetov pri zagotavljanju javnih dobrin, kot so ohranjanje okolja, proizvodnja visokokakovostne hrane, ustrezna vzreja živine ter oblikovanje in izboljšanje raznovrstnosti in kakovosti dragocenih krajin v EU, in preusmeritev na bolj sonaravne kmetijske prakse, ne le z izpolnitvijo osnovnih zahtev za vzdrževanje zemljišč v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, ampak tudi z doseganjem vedno višjih standardov s kmetijsko-okoljskimi programi, preciznim kmetovanjem, ekološko pridelavo in vsemi drugimi oblikami sonaravne kmetijske prakse; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja priznavanje večnamenske vloge kmetov pri zagotavljanju javnih dobrin, kot so ohranjanje okolja, proizvodnja visokokakovostne hrane, ustrezna vzreja živine ter oblikovanje in izboljšanje raznovrstnosti in kakovosti dragocenih krajin v EU, in preusmeritev na bolj sonaravne kmetijske prakse, ne le z izpolnitvijo osnovnih zahtev za vzdrževanje zemljišč v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, ampak tudi z doseganjem vedno višjih standardov s kmetijsko-okoljskimi programi, preciznim kmetovanjem, ekološko pridelavo in vsemi drugimi oblikami sonaravne kmetijske prakse;

| 8. | ponovno opozarja, da je SKP najcelovitejša politika od vseh politik EU in ima zato največji delež proračuna EU; se zaveda, da se njen delež v proračunu vztrajno zmanjšuje, s približno 75 % skupnega proračuna EU leta 1985 na 39,3 %, kolikor bo znašal leta 2013 (7), kar pomeni manj kot 0,45 % celotnega BDP Evropske unije (8), hkrati pa je pomoč danes po pristopu 12 novih držav članic k EU bolj razpršena; |
| --- | --- |

8.

ponovno opozarja, da je SKP najcelovitejša politika od vseh politik EU in ima zato največji delež proračuna EU; se zaveda, da se njen delež v proračunu vztrajno zmanjšuje, s približno 75 % skupnega proračuna EU leta 1985 na 39,3 %, kolikor bo znašal leta 2013 (7), kar pomeni manj kot 0,45 % celotnega BDP Evropske unije (8), hkrati pa je pomoč danes po pristopu 12 novih držav članic k EU bolj razpršena;

| 9. | zato meni, da se je SKP razvila, postala bolj zelena in bolj tržno usmerjena ter je znatno zmanjšala svoj vpliv na države v razvoju, hkrati pa podpira kmete, da lahko proizvajajo visokokakovostno hrano za evropske potrošnike; |
| --- | --- |

9.

zato meni, da se je SKP razvila, postala bolj zelena in bolj tržno usmerjena ter je znatno zmanjšala svoj vpliv na države v razvoju, hkrati pa podpira kmete, da lahko proizvajajo visokokakovostno hrano za evropske potrošnike;

Izzivi, na katere se mora odzvati SKP po letu 2013

| 10. | poudarja, da varnost preskrbe s hrano ostaja glavni izziv za kmetijstvo ne samo v EU, ampak po vsem svetu, zlasti v državah v razvoju, saj se bo število svetovnega prebivalstva do leta 2050 predvidoma povečalo s 7 na 9 milijard, medtem ko se bo povpraševanje po hrani po napovedih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo do tega leta podvojilo (zlasti v državah z gospodarstvom v vzponu, kot sta Kitajska in Indija); |
| --- | --- |

10.

poudarja, da varnost preskrbe s hrano ostaja glavni izziv za kmetijstvo ne samo v EU, ampak po vsem svetu, zlasti v državah v razvoju, saj se bo število svetovnega prebivalstva do leta 2050 predvidoma povečalo s 7 na 9 milijard, medtem ko se bo povpraševanje po hrani po napovedih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo do tega leta podvojilo (zlasti v državah z gospodarstvom v vzponu, kot sta Kitajska in Indija);

| 11. | potrjuje, da mora Evropa še naprej prispevati k svetovni preskrbi s hrano, da bi prispevala k zadovoljitvi teh potreb glede na vse večje opuščanje kmetovanja, vse manj vode in zmanjšanega energijskega vložka zaradi učinkov podnebnih sprememb, ki bodo resno omejili zmogljivost Evrope, da poveča ponudbo; |
| --- | --- |

11.

potrjuje, da mora Evropa še naprej prispevati k svetovni preskrbi s hrano, da bi prispevala k zadovoljitvi teh potreb glede na vse večje opuščanje kmetovanja, vse manj vode in zmanjšanega energijskega vložka zaradi učinkov podnebnih sprememb, ki bodo resno omejili zmogljivost Evrope, da poveča ponudbo;

| 12. | ugotavlja, da se bodo zaradi svetovne energetske krize in povišanja cen energije povišali stroški kmetijske proizvodnje, zaradi česar se bodo povišale cene hrane in povečala nestanovitnost tržnih cen tako za kmete kot za potrošnike, kar bo neugodno vplivalo na stabilnost preskrbe s hrano in resno omejilo sposobnost ohranjanja in povišanja sedanjih ravni proizvodnje; kljub temu meni, da bi lahko energetska samozadostnost kmetijskega in gozdarskega sektorja izboljšala njuno trajnost; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da se bodo zaradi svetovne energetske krize in povišanja cen energije povišali stroški kmetijske proizvodnje, zaradi česar se bodo povišale cene hrane in povečala nestanovitnost tržnih cen tako za kmete kot za potrošnike, kar bo neugodno vplivalo na stabilnost preskrbe s hrano in resno omejilo sposobnost ohranjanja in povišanja sedanjih ravni proizvodnje; kljub temu meni, da bi lahko energetska samozadostnost kmetijskega in gozdarskega sektorja izboljšala njuno trajnost;

| 13. | meni, da je kmetijstvo na dobri poti, da znatno prispeva k boju proti podnebnim spremembam z nadaljnjim zmanjševanjem izpusta toplogrednih plinov in povečevanjem sekvestracije ogljika; |
| --- | --- |

13.

meni, da je kmetijstvo na dobri poti, da znatno prispeva k boju proti podnebnim spremembam z nadaljnjim zmanjševanjem izpusta toplogrednih plinov in povečevanjem sekvestracije ogljika;

| 14. | priznava, da je kmetijstvo že močno napredovalo pri zmanjšanju izpusta toplogrednih plinov in reševanju okoljskih vprašanj nasploh (upravljanje voda, zemljišč, biotska raznovrstnost, biomasa ...), vendar meni, da bi bilo treba nadaljevati ta prizadevanja, da bi se proizvodne metode uskladile z bolj trajnostnim razvojem, ki bi bil v okoljskem in socialnem ter gospodarskem pogledu učinkovit; |
| --- | --- |

14.

priznava, da je kmetijstvo že močno napredovalo pri zmanjšanju izpusta toplogrednih plinov in reševanju okoljskih vprašanj nasploh (upravljanje voda, zemljišč, biotska raznovrstnost, biomasa ...), vendar meni, da bi bilo treba nadaljevati ta prizadevanja, da bi se proizvodne metode uskladile z bolj trajnostnim razvojem, ki bi bil v okoljskem in socialnem ter gospodarskem pogledu učinkovit;

| 15. | ponovno opozarja, da je treba izpolniti pričakovanja potrošnikov po zagotovljeni varnosti preskrbe s hrano ter njihove zahteve po višjih standardih kakovosti, boljšem počutju živali ter ugodnem razmerju med ceno in vrednostjo; |
| --- | --- |

15.

ponovno opozarja, da je treba izpolniti pričakovanja potrošnikov po zagotovljeni varnosti preskrbe s hrano ter njihove zahteve po višjih standardih kakovosti, boljšem počutju živali ter ugodnem razmerju med ceno in vrednostjo;

| 16. | meni, da mora SKP še naprej zagotavljati rešitve in konkretno pomoč za preprečevanje nevarnosti opuščanja zemljišč in izseljevanja s podeželja ter staranja podeželskega prebivalstva v EU, tako da se uvede namenska finančna sredstva in pomoč, s tem pa zagotovi dolgoročna trajnost podeželskih skupnosti v EU; zato meni, da je treba pri SKP tudi nadaljevati ciljno usmerjen razvoj podeželja; |
| --- | --- |

16.

meni, da mora SKP še naprej zagotavljati rešitve in konkretno pomoč za preprečevanje nevarnosti opuščanja zemljišč in izseljevanja s podeželja ter staranja podeželskega prebivalstva v EU, tako da se uvede namenska finančna sredstva in pomoč, s tem pa zagotovi dolgoročna trajnost podeželskih skupnosti v EU; zato meni, da je treba pri SKP tudi nadaljevati ciljno usmerjen razvoj podeželja;

| 17. | meni, da mora SKP zagotoviti takojšen odziv na učinke gospodarske krize na kmetijsko dejavnost, kot so pomanjkanje dostopa do kreditov za kmete, omejitve prihodkov kmetij (9) in povečanje stopnje brezposelnosti na podeželju; |
| --- | --- |

17.

meni, da mora SKP zagotoviti takojšen odziv na učinke gospodarske krize na kmetijsko dejavnost, kot so pomanjkanje dostopa do kreditov za kmete, omejitve prihodkov kmetij (9) in povečanje stopnje brezposelnosti na podeželju;

| 18. | zato opozarja, da bi lahko različne zmogljivosti držav članic, da premagajo gospodarsko krizo, privedle do vse večjih razlik med podeželskimi regijami v EU; |
| --- | --- |

18.

zato opozarja, da bi lahko različne zmogljivosti držav članic, da premagajo gospodarsko krizo, privedle do vse večjih razlik med podeželskimi regijami v EU;

| 19. | priznava, da mora SKP upoštevati razlike v strukturi in potrebe po posodobitvi kmetijstva v razširjeni EU, da bi dosegli enako raven razvoja in kohezije; |
| --- | --- |

19.

priznava, da mora SKP upoštevati razlike v strukturi in potrebe po posodobitvi kmetijstva v razširjeni EU, da bi dosegli enako raven razvoja in kohezije;

| 20. | meni, da je treba prednostne naloge SKP za obdobje po letu 2013 glede na te izzive umestiti v trdno, trajnostno, dobro podprto in verodostojno večnamensko prehrambno in kmetijsko politiko, ki bo pošiljala jasne znake, da učinkovito in usmerjeno podpira kmete ter rešuje težave podeželskih skupnosti, s tem pa koristi celotni družbi; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba prednostne naloge SKP za obdobje po letu 2013 glede na te izzive umestiti v trdno, trajnostno, dobro podprto in verodostojno večnamensko prehrambno in kmetijsko politiko, ki bo pošiljala jasne znake, da učinkovito in usmerjeno podpira kmete ter rešuje težave podeželskih skupnosti, s tem pa koristi celotni družbi;

Potreba po močni SKP po letu 2013

Zadovoljevanje socialno-ekonomskih potreb

| 21. | meni, da je glede na strategijo Evropa 2020 potrebna trdna in trajnostna skupna kmetijska politika, ki bo delovala v korist vseh evropskih kmetov in zagotavljala širšo družbeno korist; meni, da mora ta politika kmetijstvu omogočiti, da ima svoje mesto v evropskem gospodarstvu, in zagotoviti sredstva, da bo konkurenčno na svetovnih trgih; meni, da se EU zaradi strateških razlogov ne more zanašati na to, da bi glede na podnebne spremembe, politično nestabilnost v nekaterih regijah sveta in možne izbruhe bolezni ali drugih dogodkov, ki bi lahko škodili proizvodni zmogljivosti, drugi deli sveta zagotavljali evropsko varnost preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

21.

meni, da je glede na strategijo Evropa 2020 potrebna trdna in trajnostna skupna kmetijska politika, ki bo delovala v korist vseh evropskih kmetov in zagotavljala širšo družbeno korist; meni, da mora ta politika kmetijstvu omogočiti, da ima svoje mesto v evropskem gospodarstvu, in zagotoviti sredstva, da bo konkurenčno na svetovnih trgih; meni, da se EU zaradi strateških razlogov ne more zanašati na to, da bi glede na podnebne spremembe, politično nestabilnost v nekaterih regijah sveta in možne izbruhe bolezni ali drugih dogodkov, ki bi lahko škodili proizvodni zmogljivosti, drugi deli sveta zagotavljali evropsko varnost preskrbe s hrano;

| 22. | ponovno opozarja, da kmetijstvo EU ostaja osrednji sektor gospodarstva EU in tako neposredno kot posredno veliko prispeva k BDP Evropske unije in delovnim mestom z multiplikacijskim učinkom za predhodni in naknadni trg industrije hrane in pijač; zato meni, da sta močno kmetijstvo ter industrija hrane in pijače neločljivo povezana ter da je njun uspeh medsebojno pogojen, zlasti pri izvozu; |
| --- | --- |

22.

ponovno opozarja, da kmetijstvo EU ostaja osrednji sektor gospodarstva EU in tako neposredno kot posredno veliko prispeva k BDP Evropske unije in delovnim mestom z multiplikacijskim učinkom za predhodni in naknadni trg industrije hrane in pijač; zato meni, da sta močno kmetijstvo ter industrija hrane in pijače neločljivo povezana ter da je njun uspeh medsebojno pogojen, zlasti pri izvozu;

| 23. | ponovno opozarja, da je eden od glavnih razlogov, zakaj EU potrebuje trdno skupno kmetijsko politiko ta, da prispeva k ohranitvi in razvoju vitalnih in dinamičnih podeželskih skupnosti v središču evropske kulturne raznovrstnosti, ki lahko zagotovijo trajnosten in uravnotežen socialno-ekonomski razvoj na celotnem evropskem ozemlju; meni, da je treba zato zmanjšati socialno-gospodarski razkorak med podeželskimi in mestnimi skupnostmi, da bi se izognili vse večjemu opuščanja zemljišč in odseljevanju s podeželja, ki še dodatno prispeva k osamitvi podeželskih območij; |
| --- | --- |

23.

ponovno opozarja, da je eden od glavnih razlogov, zakaj EU potrebuje trdno skupno kmetijsko politiko ta, da prispeva k ohranitvi in razvoju vitalnih in dinamičnih podeželskih skupnosti v središču evropske kulturne raznovrstnosti, ki lahko zagotovijo trajnosten in uravnotežen socialno-ekonomski razvoj na celotnem evropskem ozemlju; meni, da je treba zato zmanjšati socialno-gospodarski razkorak med podeželskimi in mestnimi skupnostmi, da bi se izognili vse večjemu opuščanja zemljišč in odseljevanju s podeželja, ki še dodatno prispeva k osamitvi podeželskih območij;

| 24. | poudarja, da je nujno z dolgoročnimi politikami privabiti v podeželska območja mlade generacije in ženske ter ustvariti nove in drugačne gospodarske priložnosti, da se zagotovi trajnost podeželskega prebivalstva; meni, da je treba preučiti nove načine za pritegnitev mladih, kot so razpoložljivost ugodnih posojil in kreditov za naložbe ter priznavanje njihovih poklicnih sposobnosti, da se jim zagotovi razmeroma enostaven vstop v podeželsko gospodarstvo; priznava, da mlade kmete, ki želijo vstopiti v sektor, ovirajo visoki zagonski stroški, včasih nedostopne cene zemljišč in težave pri pridobivanju posojil, zlasti v težkih časih; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je nujno z dolgoročnimi politikami privabiti v podeželska območja mlade generacije in ženske ter ustvariti nove in drugačne gospodarske priložnosti, da se zagotovi trajnost podeželskega prebivalstva; meni, da je treba preučiti nove načine za pritegnitev mladih, kot so razpoložljivost ugodnih posojil in kreditov za naložbe ter priznavanje njihovih poklicnih sposobnosti, da se jim zagotovi razmeroma enostaven vstop v podeželsko gospodarstvo; priznava, da mlade kmete, ki želijo vstopiti v sektor, ovirajo visoki zagonski stroški, včasih nedostopne cene zemljišč in težave pri pridobivanju posojil, zlasti v težkih časih;

| 25. | meni, da je treba povečanje brezposelnosti na podeželju rešiti z ohranjanjem obstoječih in spodbujanjem visokokakovostnih delovnih mest ter z zagotavljanjem dodatnih priložnosti za diverzifikacijo in nove vire prihodkov; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba povečanje brezposelnosti na podeželju rešiti z ohranjanjem obstoječih in spodbujanjem visokokakovostnih delovnih mest ter z zagotavljanjem dodatnih priložnosti za diverzifikacijo in nove vire prihodkov;

| 26. | ponovno poudarja, da je kmetijstvo, kot upravičeno navaja člen 39 Lizbonske pogodbe, poseben sektor, ki je izpostavljen zaradi dolgotrajnega proizvodnega cikla in različnih tržnih pomanjkljivosti, kot so velika nestanovitnost trga, velika izpostavljenost naravnim nesrečam, visoko tveganje, majhna prožnost pri povpraševanju in dejstvo, da kmetje v prehranjevalni verigi le sprejemajo ponujeno ceno, ne morejo pa vplivati nanjo; |
| --- | --- |

26.

ponovno poudarja, da je kmetijstvo, kot upravičeno navaja člen 39 Lizbonske pogodbe, poseben sektor, ki je izpostavljen zaradi dolgotrajnega proizvodnega cikla in različnih tržnih pomanjkljivosti, kot so velika nestanovitnost trga, velika izpostavljenost naravnim nesrečam, visoko tveganje, majhna prožnost pri povpraševanju in dejstvo, da kmetje v prehranjevalni verigi le sprejemajo ponujeno ceno, ne morejo pa vplivati nanjo;

| 27. | meni, da je treba za nekatere kmetijske sektorje, ki v teku večletnih ciklusih proizvodnje (mleka, agrumov, vina, oljk in sadja na splošno) zahtevajo velike kapitalske naložbe, uvesti nove načine upravljanja ponudbe; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba za nekatere kmetijske sektorje, ki v teku večletnih ciklusih proizvodnje (mleka, agrumov, vina, oljk in sadja na splošno) zahtevajo velike kapitalske naložbe, uvesti nove načine upravljanja ponudbe;

| 28. | zlasti poudarja, da mora evropska kmetijska politika v prihodnje ostati skupna politika in da lahko le uravnotežena in pravična shema pomoči v vsej EU z enotnim nizom ciljev in pravil (čeprav s priznavanjem posebnosti nekaterih sektorjev in regij) zagotovi primerne pogoje za kmete ter ustrezno delujoč enotni trg s poštenimi konkurenčnimi pogoji za kmetijske proizvode in kmete v EU, s čimer je mogoče ustvariti ugodnejše razmerje med ceno in vrednostjo kot s kmetijskimi politikami, ki bi se ponovno prenesle v nacionalni okvir in bi si po možnosti nasprotovale; |
| --- | --- |

28.

zlasti poudarja, da mora evropska kmetijska politika v prihodnje ostati skupna politika in da lahko le uravnotežena in pravična shema pomoči v vsej EU z enotnim nizom ciljev in pravil (čeprav s priznavanjem posebnosti nekaterih sektorjev in regij) zagotovi primerne pogoje za kmete ter ustrezno delujoč enotni trg s poštenimi konkurenčnimi pogoji za kmetijske proizvode in kmete v EU, s čimer je mogoče ustvariti ugodnejše razmerje med ceno in vrednostjo kot s kmetijskimi politikami, ki bi se ponovno prenesle v nacionalni okvir in bi si po možnosti nasprotovale;

| 29. | meni, da mora SKP omogočiti sožitje med:






  — | kmetijstvom z visoko dodano vrednostjo, ki lahko utrjuje svoj položaj na svetovnih trgih s kakovostnimi osnovnimi in predelani proizvodi; |
| --- | --- | --- |

29.

meni, da mora SKP omogočiti sožitje med:

—

kmetijstvom z visoko dodano vrednostjo, ki lahko utrjuje svoj položaj na svetovnih trgih s kakovostnimi osnovnimi in predelani proizvodi;

| — | kmetijstvom, odprtim na regionalne trge, |
| --- | --- |

—

kmetijstvom, odprtim na regionalne trge,

| — | kmetijstvom, usmerjenim na lokalne trge, ob upoštevanju, da so nekateri vanj vključeni kmetje mali kmetje z omejenimi dohodki, ki bi imeli zaradi svoje starosti, kvalifikacij ali izbranega življenjskega sloga ob sedanji recesiji in visoki brezposelnosti veliko težav, da bi našli zaposlitev zunaj kmetijstva, če bi morali opustiti kmetovanje; |
| --- | --- |

—

kmetijstvom, usmerjenim na lokalne trge, ob upoštevanju, da so nekateri vanj vključeni kmetje mali kmetje z omejenimi dohodki, ki bi imeli zaradi svoje starosti, kvalifikacij ali izbranega življenjskega sloga ob sedanji recesiji in visoki brezposelnosti veliko težav, da bi našli zaposlitev zunaj kmetijstva, če bi morali opustiti kmetovanje;

Koristi na področju javnih dobrin

| 30. | poudarja, da je hrana najpomembnejša javna dobrina, ki jo proizvaja kmetijstvo; priznava, da kmetje zagotavljajo vrsto javnih dobrin, za katere na trgu niso ustrezno nagrajeni; zato vztraja, da jih je treba pošteno nagraditi in še naprej spodbujati k zagotavljanju varnih in kakovostnih proizvodov, boljših pogojev za dobro počutje živali in dodatnih okoljskih koristi in ne samo k ustvarjanju več delovnih mest, ampak tudi k ohranjanju krajine v vsej Evropi; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je hrana najpomembnejša javna dobrina, ki jo proizvaja kmetijstvo; priznava, da kmetje zagotavljajo vrsto javnih dobrin, za katere na trgu niso ustrezno nagrajeni; zato vztraja, da jih je treba pošteno nagraditi in še naprej spodbujati k zagotavljanju varnih in kakovostnih proizvodov, boljših pogojev za dobro počutje živali in dodatnih okoljskih koristi in ne samo k ustvarjanju več delovnih mest, ampak tudi k ohranjanju krajine v vsej Evropi;

| 31. | zato ponovno opozarja, da bo zagotavljanje javnih dobrin ogroženo, če v EU ne bomo ohranili trajnostnega (dolgoročno ekonomsko, socialno in okoljsko vzdržnega) kmetovanja; |
| --- | --- |

31.

zato ponovno opozarja, da bo zagotavljanje javnih dobrin ogroženo, če v EU ne bomo ohranili trajnostnega (dolgoročno ekonomsko, socialno in okoljsko vzdržnega) kmetovanja;

| 32. | priznava, da so generacije kmetov oblikovale dragocene krajine v EU in jih je treba za to nagraditi, da bodo to še naprej trajnostno opravljale, zlasti na gorskih območjih in območjih z naravnimi omejitvami; meni, da aktivno prispevajo k veliki kulturni vrednosti in privlačnosti Evrope ter zagotavljajo podlago za uspešen kmečki turizem; poudarja, da je to treba dopolniti z evropsko regionalno politiko in nacionalnimi instrumenti, da bi z ustreznimi sinergijskimi učinki ustvarili stabilne regionalne razmere, ki so nujni pogoj za dobro delujoče kmetijstvo; |
| --- | --- |

32.

priznava, da so generacije kmetov oblikovale dragocene krajine v EU in jih je treba za to nagraditi, da bodo to še naprej trajnostno opravljale, zlasti na gorskih območjih in območjih z naravnimi omejitvami; meni, da aktivno prispevajo k veliki kulturni vrednosti in privlačnosti Evrope ter zagotavljajo podlago za uspešen kmečki turizem; poudarja, da je to treba dopolniti z evropsko regionalno politiko in nacionalnimi instrumenti, da bi z ustreznimi sinergijskimi učinki ustvarili stabilne regionalne razmere, ki so nujni pogoj za dobro delujoče kmetijstvo;

| 33. | poudarja, da imajo kmetje možnost ustvarjati dodatne okoljske koristi, ki so v skladu z družbenimi zahtevami, zlasti ohranjanje in obnova tal, kakovostno upravljanje voda ter izboljšanje kakovosti in ohranjanje biotske raznovrstnosti kmetijskih zemljišč, ter da jih je treba k temu spodbujati in v ta namen podpirati naložbe; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da imajo kmetje možnost ustvarjati dodatne okoljske koristi, ki so v skladu z družbenimi zahtevami, zlasti ohranjanje in obnova tal, kakovostno upravljanje voda ter izboljšanje kakovosti in ohranjanje biotske raznovrstnosti kmetijskih zemljišč, ter da jih je treba k temu spodbujati in v ta namen podpirati naložbe;

| 34. | poudarja, da sistem navzkrižne skladnosti pogojuje dodeljevanje neposredne pomoči s spoštovanjem predpisanih zahtev in ohranjanjem kmetijskih površin v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter ostaja eno najprimernejših sredstev za optimalno zagotavljanje ekosistemskih storitev kmetov ter spopadanje z novimi okoljskimi izzivi, s tem ko omogoča zagotavljanje osnovnih javnih dobrin; kljub temu ugotavlja, da je uvedba navzkrižne skladnosti povzročila kmetom mnogo težav upravne narave in so jo tudi težko sprejeli, ker so menili, da so prikrajšani za kos svobode pri svojem delu; zato poziva k upravni razbremenitvi kmetov s poenostavljenim sistemom izvajanja zahtev glede križne skladnosti; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da sistem navzkrižne skladnosti pogojuje dodeljevanje neposredne pomoči s spoštovanjem predpisanih zahtev in ohranjanjem kmetijskih površin v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter ostaja eno najprimernejših sredstev za optimalno zagotavljanje ekosistemskih storitev kmetov ter spopadanje z novimi okoljskimi izzivi, s tem ko omogoča zagotavljanje osnovnih javnih dobrin; kljub temu ugotavlja, da je uvedba navzkrižne skladnosti povzročila kmetom mnogo težav upravne narave in so jo tudi težko sprejeli, ker so menili, da so prikrajšani za kos svobode pri svojem delu; zato poziva k upravni razbremenitvi kmetov s poenostavljenim sistemom izvajanja zahtev glede križne skladnosti;

| 35. | meni, da je z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem zaposlenih v kmetijstvu, boljšo uporabo inovacij iz raziskav in razvoja ter povečanjem učinkovitosti kmetijske proizvodnje mogoče odločilno zmanjšati vpliv kmetijstva na podnebje; |
| --- | --- |

35.

meni, da je z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem zaposlenih v kmetijstvu, boljšo uporabo inovacij iz raziskav in razvoja ter povečanjem učinkovitosti kmetijske proizvodnje mogoče odločilno zmanjšati vpliv kmetijstva na podnebje;

| 36. | meni, v skladu z najnovejšimi razpoložljivimi raziskavami, da bi se brez skupne kmetijske politike in dobre kmetijske prakse v EU razvile netrajnostne oblike proizvodnje (izredno intenzivno kmetijstvo na najboljših zemljiščih in obsežno opuščanje zemljišč na prikrajšanih območjih), ki bi resno ogrozile okolje; vztraja, da so stroški podpore prek trdne SKP zanemarljivi v primerjavi s stroški neukrepanja in s tem povezanimi nenamernimi negativnimi posledicami; |
| --- | --- |

36.

meni, v skladu z najnovejšimi razpoložljivimi raziskavami, da bi se brez skupne kmetijske politike in dobre kmetijske prakse v EU razvile netrajnostne oblike proizvodnje (izredno intenzivno kmetijstvo na najboljših zemljiščih in obsežno opuščanje zemljišč na prikrajšanih območjih), ki bi resno ogrozile okolje; vztraja, da so stroški podpore prek trdne SKP zanemarljivi v primerjavi s stroški neukrepanja in s tem povezanimi nenamernimi negativnimi posledicami;

Nove prednostne naloge SKP za 21. stoletje

| 37. | meni, da je kmetijstvo na dobri poti, da bo znatno prispevalo k oblikovanju novih prednostnih nalog v okviru strategije EU 2020 za obravnavanje podnebnih sprememb in ustvarjanje novih delovnih mest z zeleno rastjo in zagotavljanjem obnovljive energije ter hkrati k nadaljnjemu zagotavljanju varnosti preskrbe s hrano za evropske potrošnike s proizvodnjo varnih in visokokakovostnih proizvodov; |
| --- | --- |

37.

meni, da je kmetijstvo na dobri poti, da bo znatno prispevalo k oblikovanju novih prednostnih nalog v okviru strategije EU 2020 za obravnavanje podnebnih sprememb in ustvarjanje novih delovnih mest z zeleno rastjo in zagotavljanjem obnovljive energije ter hkrati k nadaljnjemu zagotavljanju varnosti preskrbe s hrano za evropske potrošnike s proizvodnjo varnih in visokokakovostnih proizvodov;

Pravična SKP

| 38. | vztraja, da mora kmetijstvo EU ostati konkurenčno glede na močno konkurenco in ukrepe, ki izkrivljajo trgovino, sprejemajo pa jih trgovinski partnerji in/ali države, v katerih za proizvajalce ne veljajo tako visoki standardi kakor v EU, zlasti glede kakovosti proizvodov, varnosti hrane, okolja, socialne zakonodaje in dobrega počutja živali; zato meni, da mora biti izboljšanje konkurenčnosti na različnih ravneh (lokalni, regionalni, na notranjem in svetovnih trgih) še vedno temeljni cilj SKP po letu 2013, da se EU zagotovi široka paleta raznovrstne visokokakovostne hrane in drugih kmetijskih proizvodov, ki bodo tako še naprej dosegali večji delež na svetovnem trgu, ter da se zagotovijo poštena trgovina in plačila za kmete; |
| --- | --- |

38.

vztraja, da mora kmetijstvo EU ostati konkurenčno glede na močno konkurenco in ukrepe, ki izkrivljajo trgovino, sprejemajo pa jih trgovinski partnerji in/ali države, v katerih za proizvajalce ne veljajo tako visoki standardi kakor v EU, zlasti glede kakovosti proizvodov, varnosti hrane, okolja, socialne zakonodaje in dobrega počutja živali; zato meni, da mora biti izboljšanje konkurenčnosti na različnih ravneh (lokalni, regionalni, na notranjem in svetovnih trgih) še vedno temeljni cilj SKP po letu 2013, da se EU zagotovi široka paleta raznovrstne visokokakovostne hrane in drugih kmetijskih proizvodov, ki bodo tako še naprej dosegali večji delež na svetovnem trgu, ter da se zagotovijo poštena trgovina in plačila za kmete;

| 39. | ponovno opozarja, da kmetje v EU proizvajajo hrano ob upoštevanju najvišjih standardov varnosti, kakovosti in dobrega počutja živali, ter da bi za to morali biti nagrajeni; meni, da morajo za uvoz iz tretjih držav ob upoštevanju pravic in dolžnosti WTO veljati enake zahteve za zagotavljanje poštene konkurence, potrošnikom pa mora biti zagotovljeno, da proizvode izbirajo ozaveščeno, med drugim na podlagi zanesljive sledljivosti; poziva Komisijo, naj v imenu EU zagovarja interese evropskih kmetov med pogajanji o mnogostranskih in dvostranskih trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

39.

ponovno opozarja, da kmetje v EU proizvajajo hrano ob upoštevanju najvišjih standardov varnosti, kakovosti in dobrega počutja živali, ter da bi za to morali biti nagrajeni; meni, da morajo za uvoz iz tretjih držav ob upoštevanju pravic in dolžnosti WTO veljati enake zahteve za zagotavljanje poštene konkurence, potrošnikom pa mora biti zagotovljeno, da proizvode izbirajo ozaveščeno, med drugim na podlagi zanesljive sledljivosti; poziva Komisijo, naj v imenu EU zagovarja interese evropskih kmetov med pogajanji o mnogostranskih in dvostranskih trgovinskih sporazumih;

| 40. | vztraja, da je ohranjanje kmetijske dejavnosti v celotni Evropi bistveno za ohranjanje raznolike in lokalne proizvodnje hrane, varne družbeno-gospodarske dinamike na podeželju in delovnih mest, predvsem ob trenutni gospodarski krizi, ter preprečevanje grožnje opuščanja zemljišč na podeželju EU z nenehnim ohranjanjem okolja in upravljanjem krajine; zato meni, da je treba prikrajšanim regijam ponuditi priložnost, da premagajo dodatne ovire, ki jih povzročajo posebne razmere, v katerih se nahajajo, in sprejmejo ustrezne prilagoditvene ukrepe; meni, da se je treba posvetiti posebnemu izzivu kmetijske pridelave za lastno porabo; |
| --- | --- |

40.

vztraja, da je ohranjanje kmetijske dejavnosti v celotni Evropi bistveno za ohranjanje raznolike in lokalne proizvodnje hrane, varne družbeno-gospodarske dinamike na podeželju in delovnih mest, predvsem ob trenutni gospodarski krizi, ter preprečevanje grožnje opuščanja zemljišč na podeželju EU z nenehnim ohranjanjem okolja in upravljanjem krajine; zato meni, da je treba prikrajšanim regijam ponuditi priložnost, da premagajo dodatne ovire, ki jih povzročajo posebne razmere, v katerih se nahajajo, in sprejmejo ustrezne prilagoditvene ukrepe; meni, da se je treba posvetiti posebnemu izzivu kmetijske pridelave za lastno porabo;

| 41. | poudarja, da za opravljanje svojega poslanstva kmetje potrebujejo dolgoročne naložbene perspektive in zadostne prihodke; zato poziva, naj zagotavljanje poštenega in stabilnega donosa za kmetijsko skupnost ostane glavni cilj nove SKP, ob zagotavljanju ugodnega razmerja med ceno in vrednostjo ter poštenega obravnavanja potrošnikov, tudi s povečanjem konkurenčnosti v kmetijskem sektorju in omogočanjem kmetom, da pokrijejo realne stroške in se odzivajo na tržne signale; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da za opravljanje svojega poslanstva kmetje potrebujejo dolgoročne naložbene perspektive in zadostne prihodke; zato poziva, naj zagotavljanje poštenega in stabilnega donosa za kmetijsko skupnost ostane glavni cilj nove SKP, ob zagotavljanju ugodnega razmerja med ceno in vrednostjo ter poštenega obravnavanja potrošnikov, tudi s povečanjem konkurenčnosti v kmetijskem sektorju in omogočanjem kmetom, da pokrijejo realne stroške in se odzivajo na tržne signale;

| 42. | poziva k sprejetju ukrepov za krepitev sposobnosti upravljanja ter pogajalske moči primarnih proizvajalcev in organizacij proizvajalcev v razmerju do gospodarskih subjektov v prehrambeni verigi, pa tudi za spodbujanje ustanavljanja organizacij, ki krepijo vezi med različnimi interesnimi skupinami v panogah, saj te lahko izboljšajo izmenjavo informacij in ponudbo približajo povpraševanju potrošnikov; meni, da bo tako mogoče izboljšati delovanje verige preskrbe s hrano z večjo preglednostjo cen hrane in ukrepi za obravnavanje nepoštenih poslovnih praks, s čimer bodo kmetje lahko pridobili dodatno vrednost, ki jo zaslužijo; meni, da bo za dosego teh ciljev mogoče potrebno prilagoditi ali razjasniti konkurenčna pravila EU, da bi se upoštevale posebnosti kmetijskih trgov, če se s tem ne ovira pravilno delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

42.

poziva k sprejetju ukrepov za krepitev sposobnosti upravljanja ter pogajalske moči primarnih proizvajalcev in organizacij proizvajalcev v razmerju do gospodarskih subjektov v prehrambeni verigi, pa tudi za spodbujanje ustanavljanja organizacij, ki krepijo vezi med različnimi interesnimi skupinami v panogah, saj te lahko izboljšajo izmenjavo informacij in ponudbo približajo povpraševanju potrošnikov; meni, da bo tako mogoče izboljšati delovanje verige preskrbe s hrano z večjo preglednostjo cen hrane in ukrepi za obravnavanje nepoštenih poslovnih praks, s čimer bodo kmetje lahko pridobili dodatno vrednost, ki jo zaslužijo; meni, da bo za dosego teh ciljev mogoče potrebno prilagoditi ali razjasniti konkurenčna pravila EU, da bi se upoštevale posebnosti kmetijskih trgov, če se s tem ne ovira pravilno delovanje enotnega trga;

| 43. | meni, da mora prihodnji okvir SKP vključevati prožne in učinkovite tržne mehanizme za zagotavljanje ustrezne varnostne mreže, s čimer se bo mogoče izogniti izjemni nestanovitnosti tržnih cen, hkrati pa bo mogoče zagotoviti večjo stopnjo stabilnosti ter hiter in učinkovit odziv na gospodarske krize, ki se pojavljajo v sektorju; meni, da je to mrežo treba dopolniti s sistemom za obvladovanje tveganj, s katerim bo mogoče zmanjšati posledice naravnih in zdravstvenih katastrof; |
| --- | --- |

43.

meni, da mora prihodnji okvir SKP vključevati prožne in učinkovite tržne mehanizme za zagotavljanje ustrezne varnostne mreže, s čimer se bo mogoče izogniti izjemni nestanovitnosti tržnih cen, hkrati pa bo mogoče zagotoviti večjo stopnjo stabilnosti ter hiter in učinkovit odziv na gospodarske krize, ki se pojavljajo v sektorju; meni, da je to mrežo treba dopolniti s sistemom za obvladovanje tveganj, s katerim bo mogoče zmanjšati posledice naravnih in zdravstvenih katastrof;

| 44. | meni tudi, da je treba ohraniti posebne mehanizme za upravljanje proizvodnega potenciala, ki obstajajo v nekaterih sektorjih, ob upoštevanju načel pravičnosti in nediskriminacije, saj bi se s tem omogočilo učinkovitejše upravljanje trga in preprečile krize presežne proizvodnje; |
| --- | --- |

44.

meni tudi, da je treba ohraniti posebne mehanizme za upravljanje proizvodnega potenciala, ki obstajajo v nekaterih sektorjih, ob upoštevanju načel pravičnosti in nediskriminacije, saj bi se s tem omogočilo učinkovitejše upravljanje trga in preprečile krize presežne proizvodnje;

| 45. | poziva k pravični porazdelitvi plačil SKP in vztraja, da mora biti ta poštena do kmetov v novih in starih državah članicah; |
| --- | --- |

45.

poziva k pravični porazdelitvi plačil SKP in vztraja, da mora biti ta poštena do kmetov v novih in starih državah članicah;

| 46. | meni, da bi imelo zmanjšanje neposrednih plačil iz prvega stebra pogubne posledice ne samo za kmete, ampak tudi v enakem obsegu za podeželje, s kmetijstvom povezane javne storitve, potrošnike in družbo, saj razmere v kmetijstvu vplivajo tudi na družbo v celoti; neposredna plačila so torej bistvena in jih je treba ohraniti; opozarja na možen neugoden učinek kakršnega koli zmanjšanja sredstev SKP na vrednost kmetij, kar bi imelo resne posledice posebej za kmete z bančnimi posojili, zlasti glede na gospodarsko krizo, ki je resno prizadela evropsko kmetijstvo; |
| --- | --- |

46.

meni, da bi imelo zmanjšanje neposrednih plačil iz prvega stebra pogubne posledice ne samo za kmete, ampak tudi v enakem obsegu za podeželje, s kmetijstvom povezane javne storitve, potrošnike in družbo, saj razmere v kmetijstvu vplivajo tudi na družbo v celoti; neposredna plačila so torej bistvena in jih je treba ohraniti; opozarja na možen neugoden učinek kakršnega koli zmanjšanja sredstev SKP na vrednost kmetij, kar bi imelo resne posledice posebej za kmete z bančnimi posojili, zlasti glede na gospodarsko krizo, ki je resno prizadela evropsko kmetijstvo;

| 47. | meni, da so vitalne kmetijske dejavnosti bistvene za trajnostno uspešne podeželske skupnosti, saj prinašajo nova delovna mesta in storitve na lokalni ravni; zato meni, da bi morala SKP vključevati lokalne skupnosti za zagotavljanje potrebnih pogojev za njihovo družbeno-gospodarsko vzdržnost, vključno z ohranjanjem družinskih kmetij ter nenehnim prestrukturiranjem in posodobitvijo kmetij tam, kjer je to potrebno; opozarja, da so v zvezi s tem pomembni tudi ukrepi diverzifikacije in razvoja infrastrukture na podeželju; |
| --- | --- |

47.

meni, da so vitalne kmetijske dejavnosti bistvene za trajnostno uspešne podeželske skupnosti, saj prinašajo nova delovna mesta in storitve na lokalni ravni; zato meni, da bi morala SKP vključevati lokalne skupnosti za zagotavljanje potrebnih pogojev za njihovo družbeno-gospodarsko vzdržnost, vključno z ohranjanjem družinskih kmetij ter nenehnim prestrukturiranjem in posodobitvijo kmetij tam, kjer je to potrebno; opozarja, da so v zvezi s tem pomembni tudi ukrepi diverzifikacije in razvoja infrastrukture na podeželju;

Trajnostna SKP

| 48. | meni, da ima kmetijstvo vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, povečevanjem zmogljivosti skladiščenja ogljika ter razvojem in večjo uporabo obnovljivih virov energije ter biomaterialov; meni, da je treba podnebna vprašanja vključiti v ukrepe SKP, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

48.

meni, da ima kmetijstvo vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, povečevanjem zmogljivosti skladiščenja ogljika ter razvojem in večjo uporabo obnovljivih virov energije ter biomaterialov; meni, da je treba podnebna vprašanja vključiti v ukrepe SKP, kjer je to ustrezno;

| 49. | meni, da je proizvodna učinkovitost bistvena za trajnostnejše upravljanje omejenih virov in da morajo biti kmetje inovativni pri svojih pridelovalnih tehnikah ter uporabljati najučinkovitejša finančna, znanstvena in tehnična orodja upravljanja, da bodo lahko zadovoljili večje povpraševanje po hrani in obnovljivih kmetijskih materialih na gospodarsko, družbeno in okoljsko trajnostnejši način; |
| --- | --- |

49.

meni, da je proizvodna učinkovitost bistvena za trajnostnejše upravljanje omejenih virov in da morajo biti kmetje inovativni pri svojih pridelovalnih tehnikah ter uporabljati najučinkovitejša finančna, znanstvena in tehnična orodja upravljanja, da bodo lahko zadovoljili večje povpraševanje po hrani in obnovljivih kmetijskih materialih na gospodarsko, družbeno in okoljsko trajnostnejši način;

| 50. | v okviru strategije EU 2020 poudarja, da so raziskave in razvoj, uporaba novih tehnologij in dobrih praks v kmetijstvu pomembni za izboljšanje konkurenčnosti in povečanje proizvodnje ob hkratnem zmanjšanju uporabe pesticidov, gnojil in omejenih virov, kot sta voda in energija; meni, da je za spopadanje z novimi izzivi treba še naprej spodbujati naložbe v inovacije v kmetijstvu, med drugim prek programov za raziskave in razvoj v okviru SKP in EU; |
| --- | --- |

50.

v okviru strategije EU 2020 poudarja, da so raziskave in razvoj, uporaba novih tehnologij in dobrih praks v kmetijstvu pomembni za izboljšanje konkurenčnosti in povečanje proizvodnje ob hkratnem zmanjšanju uporabe pesticidov, gnojil in omejenih virov, kot sta voda in energija; meni, da je za spopadanje z novimi izzivi treba še naprej spodbujati naložbe v inovacije v kmetijstvu, med drugim prek programov za raziskave in razvoj v okviru SKP in EU;

| 51. | v ta namen priporoča aktivno navzočnost kmetijskih svetovalcev v regijah, ki bi vodili kmete pri njihovih poskusih zagotavljanja okoljskih javnih dobrin; |
| --- | --- |

51.

v ta namen priporoča aktivno navzočnost kmetijskih svetovalcev v regijah, ki bi vodili kmete pri njihovih poskusih zagotavljanja okoljskih javnih dobrin;

| 52. | meni, da je treba uvesti zaščitne ukrepe, da se zagotovi nadaljnja uporaba biotehnologije v kmetijstvu brez vpliva na obstoječe načine pridelave; |
| --- | --- |

52.

meni, da je treba uvesti zaščitne ukrepe, da se zagotovi nadaljnja uporaba biotehnologije v kmetijstvu brez vpliva na obstoječe načine pridelave;

Zelena SKP

| 53. | ugotavlja, da trg doslej še ni nagrajeval kmetov za varstvo okolja in drugih javnih dobrin; zato meni, da se mora SKP bolj posvetiti trajnosti z omogočanjem pravih ekonomskih spodbud za kmete, da bi optimizirali zagotavljanje storitev ekosistemov za nadaljnje izboljšanje upravljanja okoljskih virov na kmetijskih zemljiščih v EU; poudarja, da je to treba doseči brez dodatne finančne ali birokratske obremenitve kmetov; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da trg doslej še ni nagrajeval kmetov za varstvo okolja in drugih javnih dobrin; zato meni, da se mora SKP bolj posvetiti trajnosti z omogočanjem pravih ekonomskih spodbud za kmete, da bi optimizirali zagotavljanje storitev ekosistemov za nadaljnje izboljšanje upravljanja okoljskih virov na kmetijskih zemljiščih v EU; poudarja, da je to treba doseči brez dodatne finančne ali birokratske obremenitve kmetov;

| 54. | meni, da zaradi izboljšanja proizvodnih dejavnikov, do katerega je prišlo zaradi večjega znanja, kmetje lahko odločilno prispevajo k zeleni rasti in se odzivajo na energetsko krizo z razvojem zelene energije v oblikah, kot so biomasa, biološki odpadki, bioplin, biogoriva druge generacije ter izraba energije vetra, sonca in vode omejenega obsega, ki bodo pomagale ustvariti tudi nove zelene zaposlitvene priložnosti; |
| --- | --- |

54.

meni, da zaradi izboljšanja proizvodnih dejavnikov, do katerega je prišlo zaradi večjega znanja, kmetje lahko odločilno prispevajo k zeleni rasti in se odzivajo na energetsko krizo z razvojem zelene energije v oblikah, kot so biomasa, biološki odpadki, bioplin, biogoriva druge generacije ter izraba energije vetra, sonca in vode omejenega obsega, ki bodo pomagale ustvariti tudi nove zelene zaposlitvene priložnosti;

Skupna in enostavna politika

| 55. | vztraja, da je bolj kot kdaj koli prej pomembno, da skupna kmetijska politika zagotovi čezmejno razsežnost preskrbe s hrano, podnebnih sprememb, visokih enotnih standardov varstva okolja, varnosti in kakovosti proizvodov ter dobrega počutja živali na ustrezno delujočem enotnem trgu; |
| --- | --- |

55.

vztraja, da je bolj kot kdaj koli prej pomembno, da skupna kmetijska politika zagotovi čezmejno razsežnost preskrbe s hrano, podnebnih sprememb, visokih enotnih standardov varstva okolja, varnosti in kakovosti proizvodov ter dobrega počutja živali na ustrezno delujočem enotnem trgu;

| 56. | meni, da mora biti nova SKP prek poenostavljenega sistema pomoči enostavna za upravljanje, pregledna, ter da mora zmanjšati birokracijo in upravna bremena za kmete, zlasti za manjše proizvajalce, ter omogočati kmetom, da se osredotočijo na svojo glavno nalogo, namreč zagotavljanje kakovostnih kmetijskih proizvodov; meni, da je to mogoče doseči med drugim s prehodom na uporabo izvedbenih orodij, kot so dogovori o učinkih, enostavne pogodbe in večletna plačila, ki določajo cilje in kmete pooblaščajo, da izberejo primeren sistem kmetovanja za njihovo uresničitev; |
| --- | --- |

56.

meni, da mora biti nova SKP prek poenostavljenega sistema pomoči enostavna za upravljanje, pregledna, ter da mora zmanjšati birokracijo in upravna bremena za kmete, zlasti za manjše proizvajalce, ter omogočati kmetom, da se osredotočijo na svojo glavno nalogo, namreč zagotavljanje kakovostnih kmetijskih proizvodov; meni, da je to mogoče doseči med drugim s prehodom na uporabo izvedbenih orodij, kot so dogovori o učinkih, enostavne pogodbe in večletna plačila, ki določajo cilje in kmete pooblaščajo, da izberejo primeren sistem kmetovanja za njihovo uresničitev;

| 57. | poziva k sprejetju ustreznih ukrepov, s katerimi bo mogoče ne samo kmetom ampak tudi vsem evropskim državljanom pojasniti, iz česa je sestavljena SKP, ter hkrati jasno predstaviti cilje, razpoložljiva sredstva in pričakovane pozitivne učinke izvajanja SKP; |
| --- | --- |

57.

poziva k sprejetju ustreznih ukrepov, s katerimi bo mogoče ne samo kmetom ampak tudi vsem evropskim državljanom pojasniti, iz česa je sestavljena SKP, ter hkrati jasno predstaviti cilje, razpoložljiva sredstva in pričakovane pozitivne učinke izvajanja SKP;

| 58. | meni, da mora biti pristop Komisije k izvajanju regulativnega nadzora, opravljanju revizij skladnosti in uvedbi finančnih popravkov bolj sorazmeren in mora temeljiti na tveganju; |
| --- | --- |

58.

meni, da mora biti pristop Komisije k izvajanju regulativnega nadzora, opravljanju revizij skladnosti in uvedbi finančnih popravkov bolj sorazmeren in mora temeljiti na tveganju;

| 59. | zahteva, naj se Evropskemu parlamentu pravočasno posredujejo posodobljeni podatki o tekočem stanju proračuna za kmetijstvo; |
| --- | --- |

59.

zahteva, naj se Evropskemu parlamentu pravočasno posredujejo posodobljeni podatki o tekočem stanju proračuna za kmetijstvo;

Zagotavljanje pravične, zelene in trajnostne SKP

| 60. | pričakuje, da bo SKP v skladu s sklepi spomladanskega Evropskega sveta o Evropi 2020 preoblikovana tako, da bo ponujala instrumente za pametno, vključujočo in zeleno rast; |
| --- | --- |

60.

pričakuje, da bo SKP v skladu s sklepi spomladanskega Evropskega sveta o Evropi 2020 preoblikovana tako, da bo ponujala instrumente za pametno, vključujočo in zeleno rast;

| 61. | priznava širok razpon obstoječih in novih prednostnih nalog za SKP in ugotavlja, da so nove države članice, ko so se priključile Evropski uniji, upravičeno pričakovale, da bo pomoč v okviru SKP sčasoma primerljiva s starimi državami članicami; poziva, naj se za popoln odziv na nove izzive in uresničitev prednostnih nalog reformirane SKP zneski, dodeljeni SKP v proračunu za leto 2013, vsaj ohranijo na isti ravni tudi v naslednjem finančnem programskem obdobju; |
| --- | --- |

61.

priznava širok razpon obstoječih in novih prednostnih nalog za SKP in ugotavlja, da so nove države članice, ko so se priključile Evropski uniji, upravičeno pričakovale, da bo pomoč v okviru SKP sčasoma primerljiva s starimi državami članicami; poziva, naj se za popoln odziv na nove izzive in uresničitev prednostnih nalog reformirane SKP zneski, dodeljeni SKP v proračunu za leto 2013, vsaj ohranijo na isti ravni tudi v naslednjem finančnem programskem obdobju;

| 62. | poziva k oblikovanju mehanizma prilagodljivosti proračuna SKP, da se lahko neporabljena sredstva ob koncu leta prenesejo in prerazporedijo v naslednje leto; |
| --- | --- |

62.

poziva k oblikovanju mehanizma prilagodljivosti proračuna SKP, da se lahko neporabljena sredstva ob koncu leta prenesejo in prerazporedijo v naslednje leto;

| 63. | vztraja, da se SKP ne sme ponovno prenesti v nacionalni okvir, zato meni, da se mora neposredna pomoč še naprej v celoti financirati iz proračuna EU in zavrača kakršno koli dodatno sofinanciranje, ki bi lahko škodilo pošteni konkurenci na enotnem trgu EU; |
| --- | --- |

63.

vztraja, da se SKP ne sme ponovno prenesti v nacionalni okvir, zato meni, da se mora neposredna pomoč še naprej v celoti financirati iz proračuna EU in zavrača kakršno koli dodatno sofinanciranje, ki bi lahko škodilo pošteni konkurenci na enotnem trgu EU;

| 64. | poziva k pošteni porazdelitvi sredstev SKP med kmete v EU; ponovno poudarja, da je treba ob upoštevanju raznolikosti kmetijske dejavnosti v EU oblikovati objektivna merila, da se opredeli pošten sistem razdeljevanja; poudarja, da neposredna plačila prispevajo k zagotavljanju javnih dobrin, stabilizaciji dohodkov kmetov in zavarovanju pred tveganji, deloma izravnavajo družbeno zaželene visoke standarde v EU, nenehno zmanjšujejo tarifne ovire ter predstavljajo plačilo za zagotavljanje osnovnih javnih dobrin, česar trg sam ne nagrajuje;






  — | meni, da za zmanjšanje razlik v porazdelitvi neposrednih sredstev podpore med državami članicami in odsevanje izjemne raznolikosti, ki je značilna za evropsko kmetijstvo, ne bo zadostovala hektarska osnova, zato poziva Komisijo, naj predlaga dodatna objektivna merila in oceni njihov potencialni vpliv ob upoštevanju zapletenosti kmetijskega sektorja in razlik med državami članicami, da bi se dosegla bolj uravnotežena porazdelitev; |
| --- | --- | --- |

64.

poziva k pošteni porazdelitvi sredstev SKP med kmete v EU; ponovno poudarja, da je treba ob upoštevanju raznolikosti kmetijske dejavnosti v EU oblikovati objektivna merila, da se opredeli pošten sistem razdeljevanja; poudarja, da neposredna plačila prispevajo k zagotavljanju javnih dobrin, stabilizaciji dohodkov kmetov in zavarovanju pred tveganji, deloma izravnavajo družbeno zaželene visoke standarde v EU, nenehno zmanjšujejo tarifne ovire ter predstavljajo plačilo za zagotavljanje osnovnih javnih dobrin, česar trg sam ne nagrajuje;

—

meni, da za zmanjšanje razlik v porazdelitvi neposrednih sredstev podpore med državami članicami in odsevanje izjemne raznolikosti, ki je značilna za evropsko kmetijstvo, ne bo zadostovala hektarska osnova, zato poziva Komisijo, naj predlaga dodatna objektivna merila in oceni njihov potencialni vpliv ob upoštevanju zapletenosti kmetijskega sektorja in razlik med državami članicami, da bi se dosegla bolj uravnotežena porazdelitev;

| — | poziva, naj se jasno opredelijo poštena in objektivna merila za razporeditev sredstev z namenom razvoja podeželja; |
| --- | --- |

—

poziva, naj se jasno opredelijo poštena in objektivna merila za razporeditev sredstev z namenom razvoja podeželja;

| 65. | meni, da se mora v naslednjem obdobju finančnega načrtovanja neposredna podpora v vseh državah članicah začeti izplačevati na osnovi površine; to bi bilo zadostno prehodno obdobje, ki bi kmetom in kmetijskim strukturam, ki še vedno uporabljajo sistem preteklih plačil, zagotovilo prožnost, da se prilagodijo spremembam in se izognejo preveč radikalni prerazporeditvi podpore, ne glede na hitro doseganje uravnotežene porazdelitve podpore med državami članicami; ugotavlja, da lahko prehod s preteklih plačil kot osnove pomeni posebne izzive za države članice ali regije s sorazmerno velikim obsegom golega zemljišča (upravičeno zemljišče, za katerega lastnik ni zahteval plačil); poziva k celovitemu upoštevanju posebnih potreb takih območij pri oblikovanju prihodnje podpore; meni tudi, da morajo države članice in regije ohraniti prožnost glede regionalizacije sistema plačil na osnovi površine, tako da bo odražal njihove posebne prednostne naloge, hkrati pa upošteval pošteno konkurenco in notranji trg; |
| --- | --- |

65.

meni, da se mora v naslednjem obdobju finančnega načrtovanja neposredna podpora v vseh državah članicah začeti izplačevati na osnovi površine; to bi bilo zadostno prehodno obdobje, ki bi kmetom in kmetijskim strukturam, ki še vedno uporabljajo sistem preteklih plačil, zagotovilo prožnost, da se prilagodijo spremembam in se izognejo preveč radikalni prerazporeditvi podpore, ne glede na hitro doseganje uravnotežene porazdelitve podpore med državami članicami; ugotavlja, da lahko prehod s preteklih plačil kot osnove pomeni posebne izzive za države članice ali regije s sorazmerno velikim obsegom golega zemljišča (upravičeno zemljišče, za katerega lastnik ni zahteval plačil); poziva k celovitemu upoštevanju posebnih potreb takih območij pri oblikovanju prihodnje podpore; meni tudi, da morajo države članice in regije ohraniti prožnost glede regionalizacije sistema plačil na osnovi površine, tako da bo odražal njihove posebne prednostne naloge, hkrati pa upošteval pošteno konkurenco in notranji trg;

| 66. | meni, da vrnitev na vezana plačila kot vodilno načelo SKP ni dopustna; vendar meni, glede na prehod s sistema preteklih plačil na model pomoči na osnovi površine v skladu s sklepi iz pregleda SKP, da mora biti državam članicam zagotovljena ustrezna stopnja prožnosti; meni, da bo ta prožnost državam članicam omogočila, da bi se lahko odzivale na posebne potrebe njihovega ozemlja in preprečile popolno zaustavitev pridelave ali zmanjšanje raznolikosti kmetijskih dejavnosti; meni, da bi ta manevrski prostor moral biti v obliki omejenih vezanih plačil za ranljive sektorje kmetijstva in ozemlja ter okoljsko občutljiva območja, v skladu z zahtevami WTO in ob hkratnem zagotavljanju poštenih tržnih razmer za kmete v vsej EU; |
| --- | --- |

66.

meni, da vrnitev na vezana plačila kot vodilno načelo SKP ni dopustna; vendar meni, glede na prehod s sistema preteklih plačil na model pomoči na osnovi površine v skladu s sklepi iz pregleda SKP, da mora biti državam članicam zagotovljena ustrezna stopnja prožnosti; meni, da bo ta prožnost državam članicam omogočila, da bi se lahko odzivale na posebne potrebe njihovega ozemlja in preprečile popolno zaustavitev pridelave ali zmanjšanje raznolikosti kmetijskih dejavnosti; meni, da bi ta manevrski prostor moral biti v obliki omejenih vezanih plačil za ranljive sektorje kmetijstva in ozemlja ter okoljsko občutljiva območja, v skladu z zahtevami WTO in ob hkratnem zagotavljanju poštenih tržnih razmer za kmete v vsej EU;

| 67. | opredeljuje potrebo po osrednjih ključnih gradnikih – varnost preskrbe s hrano in poštena trgovina, trajnost, kmetijstvo v vsej Evropi, kakovost živil, biotska raznovrstnost in varstvo okolja ter zelena rast – da se zagotovi pravična in trajnostnejša SKP; meni, da je treba ohraniti strukturo dveh stebrov, vendar se je pri tem treba izogniti podvajanju ciljev in instrumentov politike in upoštevati vsebino tukaj opredeljenih gradnikov; |
| --- | --- |

67.

opredeljuje potrebo po osrednjih ključnih gradnikih – varnost preskrbe s hrano in poštena trgovina, trajnost, kmetijstvo v vsej Evropi, kakovost živil, biotska raznovrstnost in varstvo okolja ter zelena rast – da se zagotovi pravična in trajnostnejša SKP; meni, da je treba ohraniti strukturo dveh stebrov, vendar se je pri tem treba izogniti podvajanju ciljev in instrumentov politike in upoštevati vsebino tukaj opredeljenih gradnikov;

| 68. | meni, da je treba zaradi poenostavitve, jasnosti in skupnega pristopa že na začetku reforme določiti financiranje vseh prednostnih nalog SKP; |
| --- | --- |

68.

meni, da je treba zaradi poenostavitve, jasnosti in skupnega pristopa že na začetku reforme določiti financiranje vseh prednostnih nalog SKP;

Varnost preskrbe s hrano in poštena trgovina

| 69. | meni, da sta vzdržnost kmetij in kakovost življenja kmetov nujen pogoj za nadaljevanje kmetijske dejavnosti; zato meni, da je treba vsem kmetom v EU zagotoviti osnovna neposredna plačila na površino, ki jih financira EU, da se zagotovi socialna in ekonomska trajnost evropskega modela kmetijske proizvodnje, ki bi moral zagotavljati varnost osnovne preskrbe s hrano za evropske potrošnike, kmetom omogočiti konkurenčno proizvodnjo visokokakovostne hrane, zagotoviti spodbujanje kmetijske dejavnosti in zaposlovanja na podeželju v celotni EU ter osnovne javne dobrine na podlagi zahtev navzkrižne skladnosti za dobre kmetijske in okoljske pogoje ter v skladu s standardi visoke kakovosti in dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

69.

meni, da sta vzdržnost kmetij in kakovost življenja kmetov nujen pogoj za nadaljevanje kmetijske dejavnosti; zato meni, da je treba vsem kmetom v EU zagotoviti osnovna neposredna plačila na površino, ki jih financira EU, da se zagotovi socialna in ekonomska trajnost evropskega modela kmetijske proizvodnje, ki bi moral zagotavljati varnost osnovne preskrbe s hrano za evropske potrošnike, kmetom omogočiti konkurenčno proizvodnjo visokokakovostne hrane, zagotoviti spodbujanje kmetijske dejavnosti in zaposlovanja na podeželju v celotni EU ter osnovne javne dobrine na podlagi zahtev navzkrižne skladnosti za dobre kmetijske in okoljske pogoje ter v skladu s standardi visoke kakovosti in dobrega počutja živali;

| 70. | poziva k absolutni zahtevi, da se nagrajuje samo aktivno kmetijsko proizvodnjo tako, da se v pravila o navzkrižni skladnosti vključi minimalna dejavnost v zameno za plačilo in da postane sorazmernost ključno načelo pri izvrševanju pravil; |
| --- | --- |

70.

poziva k absolutni zahtevi, da se nagrajuje samo aktivno kmetijsko proizvodnjo tako, da se v pravila o navzkrižni skladnosti vključi minimalna dejavnost v zameno za plačilo in da postane sorazmernost ključno načelo pri izvrševanju pravil;

Trajnost

| 71. | meni, da je treba kmetom zagotoviti dodatna plačila, ki bi jih financirala EU, z enostavnimi večletnimi pogodbami, ki jih bodo nagrajevale za zmanjševanje emisij ogljika na enoto proizvodnje in/ali povečevanje skladiščenja ogljika v tleh s pomočjo trajnostnih proizvodnih metod in s proizvodnjo biomase, ki jo je mogoče uporabiti pri proizvodnji trajnih kmetijskih materialov; |
| --- | --- |

71.

meni, da je treba kmetom zagotoviti dodatna plačila, ki bi jih financirala EU, z enostavnimi večletnimi pogodbami, ki jih bodo nagrajevale za zmanjševanje emisij ogljika na enoto proizvodnje in/ali povečevanje skladiščenja ogljika v tleh s pomočjo trajnostnih proizvodnih metod in s proizvodnjo biomase, ki jo je mogoče uporabiti pri proizvodnji trajnih kmetijskih materialov;

| 72. | meni, da bi to imelo dvojno korist, saj bi kmetijstvo EU postalo okoljsko in gospodarsko trajnostnejše na podlagi manjših emisij ogljika in/ali izboljšane učinkovitosti, kmetom pa bi zagotovilo finančno korist od povečanega skladiščenja ogljika na njihovem zemljišču in jih izenačilo z drugimi panogami, ki so vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami; poziva, naj se ustrezno opredelijo jasna in merljiva merila ter cilji za čim hitrejšo izvedbo teh plačil v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

72.

meni, da bi to imelo dvojno korist, saj bi kmetijstvo EU postalo okoljsko in gospodarsko trajnostnejše na podlagi manjših emisij ogljika in/ali izboljšane učinkovitosti, kmetom pa bi zagotovilo finančno korist od povečanega skladiščenja ogljika na njihovem zemljišču in jih izenačilo z drugimi panogami, ki so vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami; poziva, naj se ustrezno opredelijo jasna in merljiva merila ter cilji za čim hitrejšo izvedbo teh plačil v vseh državah članicah;

Kmetijstvo po Evropi

| 73. | poziva k nadaljnjemu izvajanju posebnih ukrepov za zagotovitev nadomestila kmetom, ki proizvajajo na prikrajšanih območjih, kot so območja z naravnimi omejitvami, vključno npr. z gorskimi regijami, okoljsko občutljivimi območji in/ali regijami, ki so najbolj prizadete zaradi podnebnih sprememb ter najbolj oddaljenimi regijami, da se zagotovi takšna kmetijska dejavnost, ki bo omogočila nadaljnje upravljanje zemljišč in lokalno proizvodnjo hrane po vsej EU, kar bo zmanjšalo grožnjo opuščanja zemljišč, zagotovilo uravnoteženo upravljanje ozemelj v vsej EU ter racionalen razvoj kmetijske proizvodnje; |
| --- | --- |

73.

poziva k nadaljnjemu izvajanju posebnih ukrepov za zagotovitev nadomestila kmetom, ki proizvajajo na prikrajšanih območjih, kot so območja z naravnimi omejitvami, vključno npr. z gorskimi regijami, okoljsko občutljivimi območji in/ali regijami, ki so najbolj prizadete zaradi podnebnih sprememb ter najbolj oddaljenimi regijami, da se zagotovi takšna kmetijska dejavnost, ki bo omogočila nadaljnje upravljanje zemljišč in lokalno proizvodnjo hrane po vsej EU, kar bo zmanjšalo grožnjo opuščanja zemljišč, zagotovilo uravnoteženo upravljanje ozemelj v vsej EU ter racionalen razvoj kmetijske proizvodnje;

| 74. | meni, da je treba pri kakršni koli reformi sheme za območja z omejenimi možnostmi, zlasti pri določanju in razvrščanju teh območij, upoštevati težave, s katerimi se spopadajo kmetje v različnih delih EU, saj se te razlikujejo glede na različne biofizične in podnebne pogoje; meni, da je treba območjem, ki bi bila po novih pravilih izključena, zagotoviti ustrezno obdobje opuščanja; |
| --- | --- |

74.

meni, da je treba pri kakršni koli reformi sheme za območja z omejenimi možnostmi, zlasti pri določanju in razvrščanju teh območij, upoštevati težave, s katerimi se spopadajo kmetje v različnih delih EU, saj se te razlikujejo glede na različne biofizične in podnebne pogoje; meni, da je treba območjem, ki bi bila po novih pravilih izključena, zagotoviti ustrezno obdobje opuščanja;

| 75. | opozarja na posebno vlogo kmetov na obmestnih območjih, kjer je pritisk na podeželske in kmetijske vire lahko precejšnji; poudarja, da je treba ohraniti to proizvodnjo hrane in javnih dobrin blizu mestnega prebivalstva; |
| --- | --- |

75.

opozarja na posebno vlogo kmetov na obmestnih območjih, kjer je pritisk na podeželske in kmetijske vire lahko precejšnji; poudarja, da je treba ohraniti to proizvodnjo hrane in javnih dobrin blizu mestnega prebivalstva;

Kakovost živil

| 76. | poudarja, da mora razvoj politike kakovosti živil, zlasti kar zadeva geografsko označbo (ZOP/ZGO/ZTP), postati prednostna naloga SKP ter ga je treba spodbujati in krepiti tako, da se EU omogoči ohranjanje njene vodilne vloge na tem področju; meni, da je za te kakovostne proizvode treba omogočiti oblikovanje izvirnih instrumentov upravljanja, varovanja in spodbujanja, ki naj zagotovijo njihov skladen razvoj in pomemben prispevek k trajnostnemu razvoju in konkurenčnosti evropskega kmetijstva; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da mora razvoj politike kakovosti živil, zlasti kar zadeva geografsko označbo (ZOP/ZGO/ZTP), postati prednostna naloga SKP ter ga je treba spodbujati in krepiti tako, da se EU omogoči ohranjanje njene vodilne vloge na tem področju; meni, da je za te kakovostne proizvode treba omogočiti oblikovanje izvirnih instrumentov upravljanja, varovanja in spodbujanja, ki naj zagotovijo njihov skladen razvoj in pomemben prispevek k trajnostnemu razvoju in konkurenčnosti evropskega kmetijstva;

Biotska raznovrstnost in varstvo okolja

| 77. | meni, da lahko kmetje na stroškovno učinkovit način prispevajo k biotski raznovrstnosti in varstvu okolja ter prilagajanju podnebnim spremembam in blažitvi njihovih posledic, kar je treba še naprej spodbujati; poziva, naj SKP zagotovi priložnosti, da se velika večina kmetijskih zemljišč vključi v kmetijsko-okoljske programe, ki bodo nagrajevali kmete za zagotavljanje dodatnih storitev ekosistemov ob spodbujanju trajnostnejših in varčnejših modelov pridelave, kot so ekološko kmetijstvo, integrirano kmetijstvo, razvoj kmetijstva z visoko naravno vrednostjo in trajnostnih intenzivnih kmetijskih praks; meni, da je treba vse te ukrepe razvoja podeželja še naprej sofinancirati, po potrebi z večjim proračunom; |
| --- | --- |

77.

meni, da lahko kmetje na stroškovno učinkovit način prispevajo k biotski raznovrstnosti in varstvu okolja ter prilagajanju podnebnim spremembam in blažitvi njihovih posledic, kar je treba še naprej spodbujati; poziva, naj SKP zagotovi priložnosti, da se velika večina kmetijskih zemljišč vključi v kmetijsko-okoljske programe, ki bodo nagrajevali kmete za zagotavljanje dodatnih storitev ekosistemov ob spodbujanju trajnostnejših in varčnejših modelov pridelave, kot so ekološko kmetijstvo, integrirano kmetijstvo, razvoj kmetijstva z visoko naravno vrednostjo in trajnostnih intenzivnih kmetijskih praks; meni, da je treba vse te ukrepe razvoja podeželja še naprej sofinancirati, po potrebi z večjim proračunom;

Zelena rast

| 78. | meni, da mora biti „zelena rast“ v središču nove strategije za razvoj podeželja, s poudarkom na ustvarjanju novih zelenih delovnih mest prek:






  — | razvoja lokalnih dinamičnih orodij, kot so lokalno trženje, lokalna predelava in podpora projektom, v katerih sodelujejo vse zainteresirane strani v lokalnem kmetijskem sektorju, |
| --- | --- | --- |

78.

meni, da mora biti „zelena rast“ v središču nove strategije za razvoj podeželja, s poudarkom na ustvarjanju novih zelenih delovnih mest prek:

—

razvoja lokalnih dinamičnih orodij, kot so lokalno trženje, lokalna predelava in podpora projektom, v katerih sodelujejo vse zainteresirane strani v lokalnem kmetijskem sektorju,

| — | razvoja proizvodnje energije iz biomase, bioloških odpadkov, bioplina in, v manjšem obsegu, drugih obnovljivih virov energije ter spodbujanja proizvodnje biogoriv druge generacije, kmetijskih materialov in proizvodov zelene kemije, |
| --- | --- |

—

razvoja proizvodnje energije iz biomase, bioloških odpadkov, bioplina in, v manjšem obsegu, drugih obnovljivih virov energije ter spodbujanja proizvodnje biogoriv druge generacije, kmetijskih materialov in proizvodov zelene kemije,

| — | vlaganja v posodobitve in inovacije ter nove tehnike raziskav in razvoja za prilagoditev podnebnim spremembam in njihovo ublažitev, |
| --- | --- |

—

vlaganja v posodobitve in inovacije ter nove tehnike raziskav in razvoja za prilagoditev podnebnim spremembam in njihovo ublažitev,

| — | zagotavljanja usposabljanja in svetovanja za kmete v zvezi z uporabo novih tehnik ter pomoči mladim kmetom, ki vstopajo v panogo; |
| --- | --- |

—

zagotavljanja usposabljanja in svetovanja za kmete v zvezi z uporabo novih tehnik ter pomoči mladim kmetom, ki vstopajo v panogo;

| 79. | meni, da mora biti za podporo ključnih gradnikov SKP še naprej na voljo ustrezna varnostna mreža; meni, da bi morala biti ta varnostna mreža dovolj prožna, da bi upoštevala razvoj trga, ter bi morala vključevati mehanizme, kot so javno in zasebno skladiščenje, intervencije ter uravnalni tržni ukrepi, ki se ob potrebi sprožijo za preprečevanje izjemne nestanovitnost in kot orodje za hitro odzivanje v primeru krize; v zvezi s tem meni, da mora biti v proračunu EU na voljo posebna rezervna proračunska postavka, ki bi se lahko hitro uporabila kot odziv na morebitne krize; |
| --- | --- |

79.

meni, da mora biti za podporo ključnih gradnikov SKP še naprej na voljo ustrezna varnostna mreža; meni, da bi morala biti ta varnostna mreža dovolj prožna, da bi upoštevala razvoj trga, ter bi morala vključevati mehanizme, kot so javno in zasebno skladiščenje, intervencije ter uravnalni tržni ukrepi, ki se ob potrebi sprožijo za preprečevanje izjemne nestanovitnost in kot orodje za hitro odzivanje v primeru krize; v zvezi s tem meni, da mora biti v proračunu EU na voljo posebna rezervna proračunska postavka, ki bi se lahko hitro uporabila kot odziv na morebitne krize;

| 80. | poziva, naj bodo ti ukrepi podprti z instrumenti za pomoč pri zmanjšanju nestanovitnosti in zagotavljanje stabilnih pogojev za kmetijske dejavnosti in načrtovanje; v zvezi s tem meni, da je treba obravnavati tudi nova inovativna gospodarska in finančna orodja, kot so splošne zavarovalne police za pridelek, terminski trgi in vzajemni skladi, za zaščito proti skrajnim tržnim ali podnebnim razmeram, ne da bi to negativno vplivalo na zasebne sheme, ki se trenutno razvijajo; |
| --- | --- |

80.

poziva, naj bodo ti ukrepi podprti z instrumenti za pomoč pri zmanjšanju nestanovitnosti in zagotavljanje stabilnih pogojev za kmetijske dejavnosti in načrtovanje; v zvezi s tem meni, da je treba obravnavati tudi nova inovativna gospodarska in finančna orodja, kot so splošne zavarovalne police za pridelek, terminski trgi in vzajemni skladi, za zaščito proti skrajnim tržnim ali podnebnim razmeram, ne da bi to negativno vplivalo na zasebne sheme, ki se trenutno razvijajo;

| 81. | meni, da je uravnavanje večanja potencialne proizvodnje lahko pomembno sredstvo pri zagotavljanju trajnostne rasti mnogih kmetijskih sektorjev; |
| --- | --- |

81.

meni, da je uravnavanje večanja potencialne proizvodnje lahko pomembno sredstvo pri zagotavljanju trajnostne rasti mnogih kmetijskih sektorjev;

| 82. | vztraja, da je treba za dopolnitev tržnih ukrepov nujno okrepiti položaj primarnih proizvajalcev v verigi preskrbe s hrano z vrsto ukrepov za obravnavanje preglednosti, pogodbenih razmerij in nepoštenih poslovnih praks; meni, da je treba raziskati tudi možne prilagoditve pravil konkurence, da bodo lahko organizacije primarnih proizvajalcev postale učinkovitejše in po potrebi rasle v obsegu in velikosti ter bodo sposobne pogajanj tako, da se bodo lahko zoperstavile velikim trgovcem na drobno in predelovalcem; v zvezi s tem je treba preučiti možnost imenovanja varuha pravic kmetov na nacionalni ali evropski ravni, ki bo pristojen za reševanje sporov v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

82.

vztraja, da je treba za dopolnitev tržnih ukrepov nujno okrepiti položaj primarnih proizvajalcev v verigi preskrbe s hrano z vrsto ukrepov za obravnavanje preglednosti, pogodbenih razmerij in nepoštenih poslovnih praks; meni, da je treba raziskati tudi možne prilagoditve pravil konkurence, da bodo lahko organizacije primarnih proizvajalcev postale učinkovitejše in po potrebi rasle v obsegu in velikosti ter bodo sposobne pogajanj tako, da se bodo lahko zoperstavile velikim trgovcem na drobno in predelovalcem; v zvezi s tem je treba preučiti možnost imenovanja varuha pravic kmetov na nacionalni ali evropski ravni, ki bo pristojen za reševanje sporov v verigi preskrbe s hrano;

| 83. | ponovno opozarja, da je treba iz obstoječega nabora tržnih orodij zaradi obveznosti WTO še naprej postopno odpravljati izvozna nadomestila v EU, vzporedno s podobnimi ukrepi, ki jih sprejmejo partnerji iz WTO; |
| --- | --- |

83.

ponovno opozarja, da je treba iz obstoječega nabora tržnih orodij zaradi obveznosti WTO še naprej postopno odpravljati izvozna nadomestila v EU, vzporedno s podobnimi ukrepi, ki jih sprejmejo partnerji iz WTO;

| 84. | meni, da je treba spodbujati konkurenčnost evropskega kmetijstva znotraj in zunaj meja Skupnosti, da bi se lahko spoprijeli z velikimi izzivi prihodnosti, kot so zanesljiva preskrba s hrano v EU, preskrba vse večjega svetovnega prebivalstva s hrano, okolju prijazen pristop, biotska raznovrstnost in boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

84.

meni, da je treba spodbujati konkurenčnost evropskega kmetijstva znotraj in zunaj meja Skupnosti, da bi se lahko spoprijeli z velikimi izzivi prihodnosti, kot so zanesljiva preskrba s hrano v EU, preskrba vse večjega svetovnega prebivalstva s hrano, okolju prijazen pristop, biotska raznovrstnost in boj proti podnebnim spremembam;

| 85. | opozarja, da EU lahko financira tiste ukrepe v evropskih in tretjih državah, ki zagotavljajo obveščanje o evropskih kmetijskih in živilskih proizvodih ali razširjajo informacije o njihovih prednostih v Evropi in po svetu; meni, da je treba pregledati proračun za to financiranje, da bi se okrepila prepoznavnost kmetijskih in živilskih proizvodov EU na trgih v EU in v tretjih državah; meni, da je treba v novi SKP te promocijske sheme širše uporabljati in da morajo imeti večjo in učinkovitejšo uporabno vrednost; |
| --- | --- |

85.

opozarja, da EU lahko financira tiste ukrepe v evropskih in tretjih državah, ki zagotavljajo obveščanje o evropskih kmetijskih in živilskih proizvodih ali razširjajo informacije o njihovih prednostih v Evropi in po svetu; meni, da je treba pregledati proračun za to financiranje, da bi se okrepila prepoznavnost kmetijskih in živilskih proizvodov EU na trgih v EU in v tretjih državah; meni, da je treba v novi SKP te promocijske sheme širše uporabljati in da morajo imeti večjo in učinkovitejšo uporabno vrednost;

| 86. | meni, da mora skupna kmetijska politika vsem potrošnikom, zlasti najrevnejšim, omogočiti bolj zdrav način prehranjevanja z raznovrstnimi proizvodi po dostopnih cenah; v boju proti revščini in za boljše zdravje je treba nadaljevati s programi pomoči za najrevnejše v družbi ter razširiti programe za spodbujanje porabe sadja in zelenjave v šolah; |
| --- | --- |

86.

meni, da mora skupna kmetijska politika vsem potrošnikom, zlasti najrevnejšim, omogočiti bolj zdrav način prehranjevanja z raznovrstnimi proizvodi po dostopnih cenah; v boju proti revščini in za boljše zdravje je treba nadaljevati s programi pomoči za najrevnejše v družbi ter razširiti programe za spodbujanje porabe sadja in zelenjave v šolah;

| 87. | meni, da morata biti zasnova in izvajanje nove SKP enostavna, sorazmerna in usmerjena k zmanjševanju birokracije in upravnih stroškov; |
| --- | --- |

87.

meni, da morata biti zasnova in izvajanje nove SKP enostavna, sorazmerna in usmerjena k zmanjševanju birokracije in upravnih stroškov;

SKP ter večletni finančni okvir in letni proračunski postopek

| 88. | poudarja, da je treba ob upoštevanju novih ciljev skupne kmetijske politike zagotoviti ustrezno financiranje v novem večletnem finančnem okviru, da bi lahko bolj podprli politiko glede na velike izzive, s katerimi se bo moral v prihodnjih letih soočiti ta sektor, ki je bistvenega pomena za zanesljivo preskrbo EU s hrano; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da je treba ob upoštevanju novih ciljev skupne kmetijske politike zagotoviti ustrezno financiranje v novem večletnem finančnem okviru, da bi lahko bolj podprli politiko glede na velike izzive, s katerimi se bo moral v prihodnjih letih soočiti ta sektor, ki je bistvenega pomena za zanesljivo preskrbo EU s hrano;

| 89. | ponovno opozarja, da je bilo v zadnjih štirih letih veljavnega večletnega finančnega okvira letni proračun mogoče določiti le z uporabo razpoložljivih razlik v različnih razdelkih večletnega finančnega okvira ali z revizijami iz člena 23 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, pri čemer se za financiranje drugih prednostnih nalog EU uporabijo razpoložljive razlike do zgornjih mej razdelka 2; poudarja, da bodo od proračunskega leta 2011 do izteka veljavnega večletnega finančnega okvira (2013) razpoložljive razlike do zgornje meje v razdelku 2 izredno omejene; |
| --- | --- |

89.

ponovno opozarja, da je bilo v zadnjih štirih letih veljavnega večletnega finančnega okvira letni proračun mogoče določiti le z uporabo razpoložljivih razlik v različnih razdelkih večletnega finančnega okvira ali z revizijami iz člena 23 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, pri čemer se za financiranje drugih prednostnih nalog EU uporabijo razpoložljive razlike do zgornjih mej razdelka 2; poudarja, da bodo od proračunskega leta 2011 do izteka veljavnega večletnega finančnega okvira (2013) razpoložljive razlike do zgornje meje v razdelku 2 izredno omejene;

| 90. | poudarja, da pravno zavezujoča narava večletnega finančnega okvira zahteva uvedbo prožnejših določb o izvajanju, da se bo lahko Unija dovolj prožno in učinkovito odzivala na nepredvidene dogodke; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da pravno zavezujoča narava večletnega finančnega okvira zahteva uvedbo prožnejših določb o izvajanju, da se bo lahko Unija dovolj prožno in učinkovito odzivala na nepredvidene dogodke;

| 91. | opozarja, da v skladu s členom 314(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija po sklicu Spravnega odbora ne bo več mogla spremeniti osnutka proračuna; opozarja, da mora Komisija jeseni predložiti pisni predlog spremembe s posodobitvijo napovedi za kmetijstvo; vztraja, da mora biti pisni predlog spremembe na voljo pred glasovanjem v Evropskem parlamentu; poziva pristojne odbore, naj določijo notranji postopek, po katerem bi oblikovali stališče Parlamenta za sejo Spravnega odbora; |
| --- | --- |

91.

opozarja, da v skladu s členom 314(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija po sklicu Spravnega odbora ne bo več mogla spremeniti osnutka proračuna; opozarja, da mora Komisija jeseni predložiti pisni predlog spremembe s posodobitvijo napovedi za kmetijstvo; vztraja, da mora biti pisni predlog spremembe na voljo pred glasovanjem v Evropskem parlamentu; poziva pristojne odbore, naj določijo notranji postopek, po katerem bi oblikovali stališče Parlamenta za sejo Spravnega odbora;

| 92. | ponovno opozarja, da so se pilotni projekti in pripravljalni ukrepi, ki jih je uvedel Evropski parlament, razvili v pomembna orodja za oblikovanje prednostnih nalog politike in uvedbo novih pobud, ki so se pogosto prenesle v dejavnosti in programe EU, tudi na področju kmetijstva in razvoja podeželja; meni, da bi bili lahko pilotski projekti in pripravljalni ukrepi v prihodnje podlaga za preizkušanje novih idej za reforme; |
| --- | --- |

92.

ponovno opozarja, da so se pilotni projekti in pripravljalni ukrepi, ki jih je uvedel Evropski parlament, razvili v pomembna orodja za oblikovanje prednostnih nalog politike in uvedbo novih pobud, ki so se pogosto prenesle v dejavnosti in programe EU, tudi na področju kmetijstva in razvoja podeželja; meni, da bi bili lahko pilotski projekti in pripravljalni ukrepi v prihodnje podlaga za preizkušanje novih idej za reforme;

| 93. | poziva Komisijo, naj pri oblikovanju sporočila in pripravi zakonodajnih predlogov v celoti upošteva priporočila Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo, naj pri oblikovanju sporočila in pripravi zakonodajnih predlogov v celoti upošteva priporočila Evropskega parlamenta;

*

* *

| 94. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

94.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  AGRI_DT (2010)439305.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0101.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0131.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0088.

(5)  Glej priloženi graf 1 (poročilo A7-0204/2010).

(6)  Glej priloženi graf 2 (poročilo A7-0204/2010).

(7)  Glej priloženi graf 3 (poročilo A7-0204/2010).

(8)  Glej priloženi graf 4 (poročilo A7-0204/2010).

(9)  Glej priloženi graf 5 (poročilo A7-0204/2010).

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/119

---

Četrtek, 8. julij 2010Režim uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU s stališča prihodnje reforme skupne ribiške politike

P7_TA(2010)0287

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o režimu uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU s stališča prihodnje reforme skupne ribiške politike (2009/2238(INI))

2011/C 351 E/18

Evropski parlament,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982,

ob upoštevanju sporazuma z dne 4. avgusta 1995 o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (t. i. newyorški sporazum),

ob upoštevanju kodeksa vedenja za odgovorno ribištvo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, sprejetega 31. oktobra 1995,

ob upoštevanju sklepne izjave s svetovnega vrhunskega srečanja o trajnostnem razvoju od 26. avgusta do 4. septembra 2002 v Johannesburgu,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2007 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (3),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (4),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (5),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Reforma skupne ribiške politike (KOM(2009)0163),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (6),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Izgradnja trajnostne prihodnosti ribogojstva – Nova pobuda za Strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (KOM(2009)0162),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o novi pobudi za Strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (7),

ob upoštevanju sporazuma iz Marakeša z dne 15. aprila 1994 o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije,

ob upoštevanju ministrske izjave STO, sprejete v Dohi dne 14. novembra 2001,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Globalna Evropa: konkurenca v svetu (KOM(2006)0567),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (8),

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0207/2010),

| A. | ob upoštevanju strateškega pomena ribištva in ribogojstva za oskrbo prebivalstva ter za ravnovesje v prehrambeni bilanci posameznih držav članic in Evropske unije kot celote ter ob upoštevanju pomembnega prispevka, ki ga imata ta sektorja za gospodarsko blaginjo obalnih skupnosti, lokalni razvoj, zaposlovanje in ohranjanje kulturne tradicije, |
| --- | --- |

A.

ob upoštevanju strateškega pomena ribištva in ribogojstva za oskrbo prebivalstva ter za ravnovesje v prehrambeni bilanci posameznih držav članic in Evropske unije kot celote ter ob upoštevanju pomembnega prispevka, ki ga imata ta sektorja za gospodarsko blaginjo obalnih skupnosti, lokalni razvoj, zaposlovanje in ohranjanje kulturne tradicije,

| B. | ker so ribe naravni vir, ki je lahko obnovljiv, če se pravilno upravlja, ki nudi hrano in delovna mesta v Evropski uniji ter po svetu in ki ga je treba ohraniti, da bi preprečili izčrpanje staležev rib in kasnejše težave za obalne skupnosti v Evropski uniji in zunaj nje; ker je v zvezi s tem treba okrepiti učinkovito upravljanje ribištva, vključno z razsežnostjo in vplivom mednarodne trgovine na ribolovne vire po svetu, |
| --- | --- |

B.

ker so ribe naravni vir, ki je lahko obnovljiv, če se pravilno upravlja, ki nudi hrano in delovna mesta v Evropski uniji ter po svetu in ki ga je treba ohraniti, da bi preprečili izčrpanje staležev rib in kasnejše težave za obalne skupnosti v Evropski uniji in zunaj nje; ker je v zvezi s tem treba okrepiti učinkovito upravljanje ribištva, vključno z razsežnostjo in vplivom mednarodne trgovine na ribolovne vire po svetu,

| C. | ker je Evropska komisija s sprejetjem zelene knjige dne 22. aprila 2009 sprožila ambiciozno reformo skupne ribiške politike, s katero bo skušala pregledati večino vidikov te politike, |
| --- | --- |

C.

ker je Evropska komisija s sprejetjem zelene knjige dne 22. aprila 2009 sprožila ambiciozno reformo skupne ribiške politike, s katero bo skušala pregledati večino vidikov te politike,

| D. | ker je Komisija v svojem sporočilu z dne 8. aprila 2009 (KOM(2009)0162) opredelila tudi novo strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva, |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija v svojem sporočilu z dne 8. aprila 2009 (KOM(2009)0162) opredelila tudi novo strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva,

| E. | ker so bili na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 zastavljeni posebni cilji za upravljanje ribištva, med njimi tudi do leta 2015 zmanjšati izkoriščanje staležev rib na vrednost, ki bo skladna z največjim trajnostnim donosom, |
| --- | --- |

E.

ker so bili na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 zastavljeni posebni cilji za upravljanje ribištva, med njimi tudi do leta 2015 zmanjšati izkoriščanje staležev rib na vrednost, ki bo skladna z največjim trajnostnim donosom,

| F. | ker se je proizvodnja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v Skupnosti v zadnjih desetih letih zmanjšala za približno 30 %, |
| --- | --- |

F.

ker se je proizvodnja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v Skupnosti v zadnjih desetih letih zmanjšala za približno 30 %,

| G. | ker je to zmanjšanje hkrati povezano z zmanjšanjem ribolovnih virov v vodah EU in z (upravičenimi) ukrepi za zmanjšanje ulova ter zagotovitev trajnostnega gospodarjenja z ribjimi staleži v okviru skupne ribiške politike znotraj in zunaj voda EU, zlasti, če ribolov v EU poteka na podlagi sporazumov o partnerstvu na področju ribolova, |
| --- | --- |

G.

ker je to zmanjšanje hkrati povezano z zmanjšanjem ribolovnih virov v vodah EU in z (upravičenimi) ukrepi za zmanjšanje ulova ter zagotovitev trajnostnega gospodarjenja z ribjimi staleži v okviru skupne ribiške politike znotraj in zunaj voda EU, zlasti, če ribolov v EU poteka na podlagi sporazumov o partnerstvu na področju ribolova,

| H. | ker evropsko ribištvo v svetovnem ulovu predstavlja manj kot 6 %, |
| --- | --- |

H.

ker evropsko ribištvo v svetovnem ulovu predstavlja manj kot 6 %,

| I. | ker bodo radikalni ukrepi za obnovitev virov (zmanjšanje zmogljivosti flot, strožji ukrepi upravljanja, strožji nadzor itd.), kljub dejstvu da je v zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike predstavljena dolgoročna vizija, ki predvideva, da se sedanji trend vse manjšega ulova lahko spremeni, ta trend kratko- in srednjeročno zgolj okrepili, |
| --- | --- |

I.

ker bodo radikalni ukrepi za obnovitev virov (zmanjšanje zmogljivosti flot, strožji ukrepi upravljanja, strožji nadzor itd.), kljub dejstvu da je v zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike predstavljena dolgoročna vizija, ki predvideva, da se sedanji trend vse manjšega ulova lahko spremeni, ta trend kratko- in srednjeročno zgolj okrepili,

| J. | ker so kljub novi strategiji številni omejitveni ukrepi na področju razvoja ribogojne proizvodnje v Skupnosti tako veliki, da je malo verjetno, da bo ta razvoj kratkoročno in srednjeročno pomembno odtehtal namerno zmanjševanje proizvodnje v ribolovnem sektorju, |
| --- | --- |

J.

ker so kljub novi strategiji številni omejitveni ukrepi na področju razvoja ribogojne proizvodnje v Skupnosti tako veliki, da je malo verjetno, da bo ta razvoj kratkoročno in srednjeročno pomembno odtehtal namerno zmanjševanje proizvodnje v ribolovnem sektorju,

| K. | ker je bistveno, da se spodbuja povečanje evropske proizvodnje, zlasti v novih državah članicah EU, ki imajo izrazit potencial za ribogojstvo, |
| --- | --- |

K.

ker je bistveno, da se spodbuja povečanje evropske proizvodnje, zlasti v novih državah članicah EU, ki imajo izrazit potencial za ribogojstvo,

| L. | ker, nasprotno, povpraševanje Skupnosti po ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva v Evropski uniji na splošno narašča, s posebno izrazito dinamiko na trgih novih držav članic iz srednje in vzhodne Evrope, ter ker se zaradi različnih dejavnikov v prihodnjih dvajset letih pričakuje zmerna rast porabe, |
| --- | --- |

L.

ker, nasprotno, povpraševanje Skupnosti po ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva v Evropski uniji na splošno narašča, s posebno izrazito dinamiko na trgih novih držav članic iz srednje in vzhodne Evrope, ter ker se zaradi različnih dejavnikov v prihodnjih dvajset letih pričakuje zmerna rast porabe,

| M. | ker je Evropska unija že danes največji trg na svetu za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (12 milijonov ton in 55 milijard EUR leta 2007) – pred Japonsko in ZDA – ker je zelo odvisen od uvoza iz tretjih držav, s katerim pokriva več kot 60 % potreb, ter ker se bo ta odvisnost verjetno še povečevala; |
| --- | --- |

M.

ker je Evropska unija že danes največji trg na svetu za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (12 milijonov ton in 55 milijard EUR leta 2007) – pred Japonsko in ZDA – ker je zelo odvisen od uvoza iz tretjih držav, s katerim pokriva več kot 60 % potreb, ter ker se bo ta odvisnost verjetno še povečevala;

| N. | ker je zdaj že jasno, da je vprašanje uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU ter pogojev, v katerih se izvaja ta uvoz, osrednje vprašanje v vsaki analizi politike Evropske unije s področja ribolova in ribogojstva ter ker mu je v okviru sedanjih reform treba posvetiti posebno pozornost, |
| --- | --- |

N.

ker je zdaj že jasno, da je vprašanje uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU ter pogojev, v katerih se izvaja ta uvoz, osrednje vprašanje v vsaki analizi politike Evropske unije s področja ribolova in ribogojstva ter ker mu je v okviru sedanjih reform treba posvetiti posebno pozornost,

| O. | ker je to vprašanje treba preučiti z vseh vidikov: trgovinskega, okoljskega, socialnega, zdravstvenega in kakovostnega, |
| --- | --- |

O.

ker je to vprašanje treba preučiti z vseh vidikov: trgovinskega, okoljskega, socialnega, zdravstvenega in kakovostnega,

| P. | ker je zaradi neselektivnega ribolova in visokega odstotka zavržkov v nekaterih ribolovnih območjih, ki izvažajo na trge EU, izgubi znatna količina rib, ki bi lahko bile primerne za prehrano ljudi, |
| --- | --- |

P.

ker je zaradi neselektivnega ribolova in visokega odstotka zavržkov v nekaterih ribolovnih območjih, ki izvažajo na trge EU, izgubi znatna količina rib, ki bi lahko bile primerne za prehrano ljudi,

| Q. | ker je treba razmisliti zlasti o skupni ureditvi trgov ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, saj se zdi veljavna zakonodaja v več pogledih zastarela in bi nujno potrebovala revizijo, |
| --- | --- |

Q.

ker je treba razmisliti zlasti o skupni ureditvi trgov ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, saj se zdi veljavna zakonodaja v več pogledih zastarela in bi nujno potrebovala revizijo,

| R. | ker razmišljanje o tem zahteva tudi kritičen pogled na sedaj veljavno skupno trgovinsko politiko in na povezavo med odločitvami, sprejetimi v tem okviru, in ohranjanjem vzdržnega in odgovornega evropskega ribiškega sektorja, |
| --- | --- |

R.

ker razmišljanje o tem zahteva tudi kritičen pogled na sedaj veljavno skupno trgovinsko politiko in na povezavo med odločitvami, sprejetimi v tem okviru, in ohranjanjem vzdržnega in odgovornega evropskega ribiškega sektorja,

| S. | ker kljub dejstvu, da so ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva teoretično še vedno podvrženi carinski zaščiti zaradi skupne carinske tarife, ki je nekoliko višja od povprečja za nekmetijske proizvode, to zaščito v praksi precej zmanjšujejo razne neodvisne ali pogodbene oprostitve in znižanja: pravica države z največjimi ugodnostmi (ki velja avtomatsko) se dejansko uporablja za približno 5 % celotnega uvoza, |
| --- | --- |

S.

ker kljub dejstvu, da so ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva teoretično še vedno podvrženi carinski zaščiti zaradi skupne carinske tarife, ki je nekoliko višja od povprečja za nekmetijske proizvode, to zaščito v praksi precej zmanjšujejo razne neodvisne ali pogodbene oprostitve in znižanja: pravica države z največjimi ugodnostmi (ki velja avtomatsko) se dejansko uporablja za približno 5 % celotnega uvoza,

| T. | ker se bo nenehna politika odpiranja trgov Skupnosti za uvoz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva najbrž nadaljevala na večstranski ravni v okviru pogajanj v STO, zlasti o dostopu do trga za nekmetijske proizvode v krogu pogajanj iz Dohe, ter na ravni vrste preferenčnih pogajanj, ki potekajo z različnimi trgovinskimi partnerji iz Azije, Latinske in Severne Amerike ter Sredozemlja in z različnimi skupinami držav AKP, |
| --- | --- |

T.

ker se bo nenehna politika odpiranja trgov Skupnosti za uvoz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva najbrž nadaljevala na večstranski ravni v okviru pogajanj v STO, zlasti o dostopu do trga za nekmetijske proizvode v krogu pogajanj iz Dohe, ter na ravni vrste preferenčnih pogajanj, ki potekajo z različnimi trgovinskimi partnerji iz Azije, Latinske in Severne Amerike ter Sredozemlja in z različnimi skupinami držav AKP,

| U. | zlasti ker bi zaključek pogajanj o dostopu do trga za nekmetijske proizvode v krogu pogajanj iz Dohe po sedaj predvideni švicarski formuli s koeficientom 8 pomenil padec najvišje stopnje carine za ribiške proizvode in proizvode ribogojstva v EU s 26 % na približno 6 % ter povprečne stopnje z 12 % na približno 5 %, |
| --- | --- |

U.

zlasti ker bi zaključek pogajanj o dostopu do trga za nekmetijske proizvode v krogu pogajanj iz Dohe po sedaj predvideni švicarski formuli s koeficientom 8 pomenil padec najvišje stopnje carine za ribiške proizvode in proizvode ribogojstva v EU s 26 % na približno 6 % ter povprečne stopnje z 12 % na približno 5 %,

| V. | ker bi zaradi take odločitve, poleg dejstva, da bi skoraj izničila zaščitni učinek še veljavnih tarif, preferenciali v korist držav v razvoju, ki so že dodeljeni oziroma o katerih tečejo pogajanja, počasi, a dokončno, izgubili pomen, in ker bi omajala same temelje mehanizmov skupne ureditve trgov, ki omogočajo spremembo dostopa do trga Skupnosti glede na potrebe evropske predelovalne industrije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (tarifne opustitve in tarifne kvote), |
| --- | --- |

V.

ker bi zaradi take odločitve, poleg dejstva, da bi skoraj izničila zaščitni učinek še veljavnih tarif, preferenciali v korist držav v razvoju, ki so že dodeljeni oziroma o katerih tečejo pogajanja, počasi, a dokončno, izgubili pomen, in ker bi omajala same temelje mehanizmov skupne ureditve trgov, ki omogočajo spremembo dostopa do trga Skupnosti glede na potrebe evropske predelovalne industrije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (tarifne opustitve in tarifne kvote),

| W. | ker zahteva EU za skladnost med cilji njene razvojne politike (odprava revščine, razvoj trajnostnega lokalnega ribištva) ter njeno trgovinsko politiko pomeni, da je treba države v razvoju spodbujati k izvozu ribiških proizvodov z večjo dodano vrednostjo, če te ribe prihajajo iz dobro upravljanih in trajnostnih ribištev ter ustrezajo potrebnim sanitarnim pogojem, |
| --- | --- |

W.

ker zahteva EU za skladnost med cilji njene razvojne politike (odprava revščine, razvoj trajnostnega lokalnega ribištva) ter njeno trgovinsko politiko pomeni, da je treba države v razvoju spodbujati k izvozu ribiških proizvodov z večjo dodano vrednostjo, če te ribe prihajajo iz dobro upravljanih in trajnostnih ribištev ter ustrezajo potrebnim sanitarnim pogojem,

| X. | ker se pri trgovinskih pogajalcih EU zadnja leta opaža, da se lažje odločijo za odstopanja od pravil o preferencialnem poreklu, ki tradicionalno veljajo za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, tako pri surovinah (pripadnost plovil) kot pri predelanih proizvodih (možnost ohranitve preferencialnega porekla kljub uporabi surovin brez porekla), |
| --- | --- |

X.

ker se pri trgovinskih pogajalcih EU zadnja leta opaža, da se lažje odločijo za odstopanja od pravil o preferencialnem poreklu, ki tradicionalno veljajo za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, tako pri surovinah (pripadnost plovil) kot pri predelanih proizvodih (možnost ohranitve preferencialnega porekla kljub uporabi surovin brez porekla),

| Y. | ker je študija Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo pokazala, da je kljub dejstvu, da je z mednarodno trgovino z ribiškimi proizvodi mogoče zagotoviti zanesljivejšo oskrbo s hrano v državah v razvoju, zaradi te trgovine prišlo tudi do povečanja ribolova za oskrbovanje izvoznega trga, kar lahko še okrepi izčrpavanje staležev; pri tem opozarja, da je treba zagotoviti ustrezno upravljanje in nadzor ribištev, s čimer bi preprečili izčrpanje staležev, |
| --- | --- |

Y.

ker je študija Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo pokazala, da je kljub dejstvu, da je z mednarodno trgovino z ribiškimi proizvodi mogoče zagotoviti zanesljivejšo oskrbo s hrano v državah v razvoju, zaradi te trgovine prišlo tudi do povečanja ribolova za oskrbovanje izvoznega trga, kar lahko še okrepi izčrpavanje staležev; pri tem opozarja, da je treba zagotoviti ustrezno upravljanje in nadzor ribištev, s čimer bi preprečili izčrpanje staležev,

| Z. | ker se interesi proizvajalcev ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva iz Skupnosti (ribičev in ribogojcev), predelovalne industrije, trgovcev, uvoznikov ter potrošnikov deloma razhajajo, politika na evropski ravni pa bi si morala prizadevati za njihovo učinkovito in uravnoteženo uskladitev, |
| --- | --- |

Z.

ker se interesi proizvajalcev ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva iz Skupnosti (ribičev in ribogojcev), predelovalne industrije, trgovcev, uvoznikov ter potrošnikov deloma razhajajo, politika na evropski ravni pa bi si morala prizadevati za njihovo učinkovito in uravnoteženo uskladitev,

| AA. | ker je proizvajalcem Skupnosti (ribičem in ribogojcem) treba zagotoviti zadostno prodajo po ustrezno visokih cenah glede na stroške, obveze in tveganja njihove dejavnosti, |
| --- | --- |

AA.

ker je proizvajalcem Skupnosti (ribičem in ribogojcem) treba zagotoviti zadostno prodajo po ustrezno visokih cenah glede na stroške, obveze in tveganja njihove dejavnosti,

| AB. | ker je predelovalcem Skupnosti treba zagotoviti razpoložljivost surovin enake kakovosti v zadostnih količinah in po stabilnih cenah skozi vse leto, |
| --- | --- |

AB.

ker je predelovalcem Skupnosti treba zagotoviti razpoložljivost surovin enake kakovosti v zadostnih količinah in po stabilnih cenah skozi vse leto,

| AC. | ker je treba ugoditi zahtevam potrošnikov Skupnosti po kakovostnih proizvodih po konkurenčnih cenah ter upoštevati njihovo naraščajočo željo po informacijah o značilnostih, poreklu in načinu ulova ali proizvodnje teh proizvodov, |
| --- | --- |

AC.

ker je treba ugoditi zahtevam potrošnikov Skupnosti po kakovostnih proizvodih po konkurenčnih cenah ter upoštevati njihovo naraščajočo željo po informacijah o značilnostih, poreklu in načinu ulova ali proizvodnje teh proizvodov,

| AD. | ker je glede na vrsto rib, stopnjo predelave proizvodov in distribucijske poti vpliv uvoza na trg Skupnosti različen, |
| --- | --- |

AD.

ker je glede na vrsto rib, stopnjo predelave proizvodov in distribucijske poti vpliv uvoza na trg Skupnosti različen,

| AE. | ker kaže, na primer, da je negativen vpliv na cene na začetku prodaje konkurenčnih proizvodov iz uvoza večji pri vrstah, namenjenih za industrijsko rabo (za predelovalno industrijo) kot pri neindustrijskih vrstah, |
| --- | --- |

AE.

ker kaže, na primer, da je negativen vpliv na cene na začetku prodaje konkurenčnih proizvodov iz uvoza večji pri vrstah, namenjenih za industrijsko rabo (za predelovalno industrijo) kot pri neindustrijskih vrstah,

Splošne ugotovitve

| 1. | obžaluje, da je v zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike zgolj nekaj vrstic namenjenih vprašanju uvoza in da se očitno podcenjuje pomen ustrezne obravnave tega vprašanja za verodostojnost in uspeh reforme; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da je v zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike zgolj nekaj vrstic namenjenih vprašanju uvoza in da se očitno podcenjuje pomen ustrezne obravnave tega vprašanja za verodostojnost in uspeh reforme;

| 2. | ugotavlja, da je liberalizacija dostopa do trga Skupnosti za uvožene ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva že zelo napredovala zaradi trgovinske politike EU zadnjih 20 let; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je liberalizacija dostopa do trga Skupnosti za uvožene ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva že zelo napredovala zaradi trgovinske politike EU zadnjih 20 let;

| 3. | ugotavlja, da proizvodnja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v Skupnosti očitno ne zadostuje za kritje potreb predelovalne industrije in vse večjega povpraševanja potrošnikov ter da bo tako tudi v prihodnje; zato priznava, da je treba spodbujati odgovorno potrošnjo na podlagi kakovosti in trajnosti in ne količine, da je treba okrepiti upravljanje ribištev, s čimer bi spodbudili obnovo staležev, ter priznava, da bo imel uvoz še naprej pomembno vlogo pri preskrbi trga EU; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da proizvodnja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v Skupnosti očitno ne zadostuje za kritje potreb predelovalne industrije in vse večjega povpraševanja potrošnikov ter da bo tako tudi v prihodnje; zato priznava, da je treba spodbujati odgovorno potrošnjo na podlagi kakovosti in trajnosti in ne količine, da je treba okrepiti upravljanje ribištev, s čimer bi spodbudili obnovo staležev, ter priznava, da bo imel uvoz še naprej pomembno vlogo pri preskrbi trga EU;

| 4. | priznava, da je količina rib, ki jo je mogoče za prehrano ljudi ali za industrijske namene loviti trajnostno, navzgor omejena, kar pomeni, da se oskrba trga EU z ribami ne more povečevati v neskončno; |
| --- | --- |

4.

priznava, da je količina rib, ki jo je mogoče za prehrano ljudi ali za industrijske namene loviti trajnostno, navzgor omejena, kar pomeni, da se oskrba trga EU z ribami ne more povečevati v neskončno;

| 5. | vendar poudarja, da je v EU sektorju ribištva in ribogojstva nujno treba zagotoviti dolgoročno prijaznost do okolja in ekonomsko uspešen obstanek, tudi ko gre za njuno neindustrijsko vejo, ki je enakomerno razporejena vzdolž obal EU ter skrbi za ohranjanje kulturne identitete zadevnih regij, ustvarjanje delovnih mest v celotni proizvodni verigi in dobavo varnih živil dobre kakovosti, s tem pa bodo ribiči lahko dosegli pravične cene za svoje proizvode; poudarja tudi, da morajo zaposleni v ribiški industriji delati pod razumnimi pogoji in v skladu s konvencijami ILO o zdravju in varstvu pri delu; |
| --- | --- |

5.

vendar poudarja, da je v EU sektorju ribištva in ribogojstva nujno treba zagotoviti dolgoročno prijaznost do okolja in ekonomsko uspešen obstanek, tudi ko gre za njuno neindustrijsko vejo, ki je enakomerno razporejena vzdolž obal EU ter skrbi za ohranjanje kulturne identitete zadevnih regij, ustvarjanje delovnih mest v celotni proizvodni verigi in dobavo varnih živil dobre kakovosti, s tem pa bodo ribiči lahko dosegli pravične cene za svoje proizvode; poudarja tudi, da morajo zaposleni v ribiški industriji delati pod razumnimi pogoji in v skladu s konvencijami ILO o zdravju in varstvu pri delu;

| 6. | ugotavlja, da lahko trenutna odprtost trga EU za izvoze ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v nekaterih okoliščinah slabo vpliva na lokalno gospodarstvo v nekaterih regijah, zlasti v najbolj oddaljenih regijah, in sicer na prodajo njihovih lokalnih proizvodov; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da lahko trenutna odprtost trga EU za izvoze ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v nekaterih okoliščinah slabo vpliva na lokalno gospodarstvo v nekaterih regijah, zlasti v najbolj oddaljenih regijah, in sicer na prodajo njihovih lokalnih proizvodov;

Posebne ugotovitve

Trgovinska in carinska politika

| 7. | meni, da Evropska unija kot največja uvoznica ribiških proizvodov na svetu z drugimi pomembnimi državami uvoznicami rib deli politično odgovornost, da zagotovi, da pravila Svetovne trgovinske organizacije spoštujejo najvišje svetovne standarde za upravljanje ribištva in ohranjanje staležev; zato poziva Komisijo, naj zagotovi okrepitev pravične, pregledne in trajnostna trgovine z ribami v dvostranskih in mnogostranskih trgovinskih sporazumih Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

meni, da Evropska unija kot največja uvoznica ribiških proizvodov na svetu z drugimi pomembnimi državami uvoznicami rib deli politično odgovornost, da zagotovi, da pravila Svetovne trgovinske organizacije spoštujejo najvišje svetovne standarde za upravljanje ribištva in ohranjanje staležev; zato poziva Komisijo, naj zagotovi okrepitev pravične, pregledne in trajnostna trgovine z ribami v dvostranskih in mnogostranskih trgovinskih sporazumih Evropske unije;

| 8. | meni, da je razumna carinska zaščita pomemben in zakonit instrument političnih oblasti za uravnavanje uvoza in da mora tako ostati tudi v prihodnje; opozarja, da zaščita s tarifnim režimom erga omnes krepi vrednost ugodnosti, ki jih EU odobri nekaterim državah, zlasti državam v razvoju; opozarja, da bi se z odpravo te zaščite izničile vse prednosti, ki jih danes uživajo države, ki imajo status preferencialov; opozarja tudi, da je prožnost tega sistema tarifne zaščite izjemno koristna, saj lahko EU začasno zamrzne izvajanje tega sistema takrat, ko proizvodnja surovin v Skupnosti ne zadostuje za zagotavljanje ustrezne oskrbe predelovalne industrije; |
| --- | --- |

8.

meni, da je razumna carinska zaščita pomemben in zakonit instrument političnih oblasti za uravnavanje uvoza in da mora tako ostati tudi v prihodnje; opozarja, da zaščita s tarifnim režimom erga omnes krepi vrednost ugodnosti, ki jih EU odobri nekaterim državah, zlasti državam v razvoju; opozarja, da bi se z odpravo te zaščite izničile vse prednosti, ki jih danes uživajo države, ki imajo status preferencialov; opozarja tudi, da je prožnost tega sistema tarifne zaščite izjemno koristna, saj lahko EU začasno zamrzne izvajanje tega sistema takrat, ko proizvodnja surovin v Skupnosti ne zadostuje za zagotavljanje ustrezne oskrbe predelovalne industrije;

| 9. | zato zavrača vizijo, podprto s sedanjo trgovinsko politiko, v skladu s katero nepreklicno izginjajo vse vrste tarifne zaščite v sektorju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, proizvajalci Skupnosti (ribiči, ribogojci in predelovalci) pa se lahko zgolj vdajo v usodo; |
| --- | --- |

9.

zato zavrača vizijo, podprto s sedanjo trgovinsko politiko, v skladu s katero nepreklicno izginjajo vse vrste tarifne zaščite v sektorju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, proizvajalci Skupnosti (ribiči, ribogojci in predelovalci) pa se lahko zgolj vdajo v usodo;

| 10. | meni, da sta tako kot kmetijstvo tudi ribištvo in ribogojstvo strateška sektorja z različnimi funkcijami, ki temeljita na ohranjanju in trajnostnemu izkoriščanju naravnih virov ter imata nekaj zelo občutljivih elementov, ki se stežka prilagajajo pristopu proste trgovine, temelječe na svobodni konkurenci primerjalnih prednosti; |
| --- | --- |

10.

meni, da sta tako kot kmetijstvo tudi ribištvo in ribogojstvo strateška sektorja z različnimi funkcijami, ki temeljita na ohranjanju in trajnostnemu izkoriščanju naravnih virov ter imata nekaj zelo občutljivih elementov, ki se stežka prilagajajo pristopu proste trgovine, temelječe na svobodni konkurenci primerjalnih prednosti;

| 11. | obžaluje, da pogajanja o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva štejejo med „nekmetijska“, zato jih za razliko od trgovinskih pogajanj o kmetijskih proizvodih ne vodi komisar za kmetijstvo, temveč komisar za trgovino, ki jih pogosto jemlje zgolj kot spremenljivko za uravnavanje v kakem širšem problemu; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da pogajanja o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva štejejo med „nekmetijska“, zato jih za razliko od trgovinskih pogajanj o kmetijskih proizvodih ne vodi komisar za kmetijstvo, temveč komisar za trgovino, ki jih pogosto jemlje zgolj kot spremenljivko za uravnavanje v kakem širšem problemu;

| 12. | zahteva, da se pristojnost za vodenje trgovinskih pogajanj o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva prenese s komisarja za trgovino na komisarja za pomorske zadeve in ribištvo; |
| --- | --- |

12.

zahteva, da se pristojnost za vodenje trgovinskih pogajanj o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva prenese s komisarja za trgovino na komisarja za pomorske zadeve in ribištvo;

| 13. | zahteva, da se na podlagi študij in posvetovanj razvije jasna in celostna vizija trga Skupnosti za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, za vse vrste rib, možen nadaljnji razvoj povpraševanja in proizvodnje v Skupnosti ter prodaja proizvodov Skupnosti, ki jo je treba ohraniti v pogojih lojalne konkurence; |
| --- | --- |

13.

zahteva, da se na podlagi študij in posvetovanj razvije jasna in celostna vizija trga Skupnosti za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, za vse vrste rib, možen nadaljnji razvoj povpraševanja in proizvodnje v Skupnosti ter prodaja proizvodov Skupnosti, ki jo je treba ohraniti v pogojih lojalne konkurence;

| 14. | prav tako poziva komisijo, naj si prizadeva zanesljiveje in natančneje oceniti vpliv uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva na trg Skupnosti, zlasti glede cen, in naj si prizadeva vzpostaviti sistem za zbiranje in izmenjavo podatkov, s katerim bo omogočeno lažje ocenjevanje; |
| --- | --- |

14.

prav tako poziva komisijo, naj si prizadeva zanesljiveje in natančneje oceniti vpliv uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva na trg Skupnosti, zlasti glede cen, in naj si prizadeva vzpostaviti sistem za zbiranje in izmenjavo podatkov, s katerim bo omogočeno lažje ocenjevanje;

| 15. | zahteva, da se ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva obravnavajo kot občutljivi proizvodi pri uporabi švicarske formule v okviru pogajanj o dostopu do trga za nekmetijske proizvode v krogu pogajanj iz Dohe v STO, da bi se izognili drastični omejitvi tarifne zaščite, ki še velja za nekatere proizvode na podlagi skupne carinske tarife, in da se s tem ohrani vrednost preferencialov, dodeljenih nekaterim partnerjem, ter učinkovitost mehanizmov skupne ureditve trgov; |
| --- | --- |

15.

zahteva, da se ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva obravnavajo kot občutljivi proizvodi pri uporabi švicarske formule v okviru pogajanj o dostopu do trga za nekmetijske proizvode v krogu pogajanj iz Dohe v STO, da bi se izognili drastični omejitvi tarifne zaščite, ki še velja za nekatere proizvode na podlagi skupne carinske tarife, in da se s tem ohrani vrednost preferencialov, dodeljenih nekaterim partnerjem, ter učinkovitost mehanizmov skupne ureditve trgov;

| 16. | opozarja, da se pogajanja v tekočem krogu, v skladu z odstavkom 47 ministrske izjave iz Dohe z dne 14. novembra 2001, odvijajo po načelu enotnega sprejetja zavez in dokler krog ne bo v celoti zaključen, ostaja Evropski uniji možnost, da ponovno preuči svoje stališče o nekaterih poglavjih; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da se pogajanja v tekočem krogu, v skladu z odstavkom 47 ministrske izjave iz Dohe z dne 14. novembra 2001, odvijajo po načelu enotnega sprejetja zavez in dokler krog ne bo v celoti zaključen, ostaja Evropski uniji možnost, da ponovno preuči svoje stališče o nekaterih poglavjih;

| 17. | prav tako spodbuja pogajalce Skupnosti v STO, naj tudi v prihodnje ostro zavračajo sodelovanje Evropske unije v večstranski liberalizaciji sektorja za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva; |
| --- | --- |

17.

prav tako spodbuja pogajalce Skupnosti v STO, naj tudi v prihodnje ostro zavračajo sodelovanje Evropske unije v večstranski liberalizaciji sektorja za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva;

| 18. | poziva Komisijo, naj zahteva, da morebitna sklenitev sporazuma o subvencijah v ribiškem sektorju v okviru pogajanj v Svetovni trgovinski organizaciji, zlasti glede ukrepov za ureditev trga, ne povzroči, da bi evropski proizvajalci padli v slabši konkurenčni položaj v primerjavi z dobavitelji iz tretjih držav; se načelno ne strinja z morebitnim ločenim in predčasnim izvajanjem („early harvest“) takega sporazuma, ki se ne sme ločiti od drugih elementov kroga iz Dohe; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj zahteva, da morebitna sklenitev sporazuma o subvencijah v ribiškem sektorju v okviru pogajanj v Svetovni trgovinski organizaciji, zlasti glede ukrepov za ureditev trga, ne povzroči, da bi evropski proizvajalci padli v slabši konkurenčni položaj v primerjavi z dobavitelji iz tretjih držav; se načelno ne strinja z morebitnim ločenim in predčasnim izvajanjem („early harvest“) takega sporazuma, ki se ne sme ločiti od drugih elementov kroga iz Dohe;

| 19. | poziva pogajalce Skupnosti, naj na dvostranskih in regionalnih pogajanjih bolj sistematično zahtevajo učinkovito zameno za trgovinske koncesije tretjim državam pri uvozu ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter naj odločno varujejo ofenzivne interese Evropske unije v tem sektorju, kadar ti obstajajo; |
| --- | --- |

19.

poziva pogajalce Skupnosti, naj na dvostranskih in regionalnih pogajanjih bolj sistematično zahtevajo učinkovito zameno za trgovinske koncesije tretjim državam pri uvozu ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter naj odločno varujejo ofenzivne interese Evropske unije v tem sektorju, kadar ti obstajajo;

| 20. | vztraja, da mora Evropska unija obdržati nadzor nad trgovinskimi preferenciali, dodeljenimi nekaterim partnerjem, in zahtevati dosledno uporabo pravil o poreklu, ki temeljijo na pojmu „v celoti pridobljenih“ proizvodov; poziva, naj se pri surovinah morebitne ublažitve tradicionalnih meril glede pripadnosti ladje odobrijo premišljeno, in zahteva, da se pri predelanih proizvodih zavrne vsak nov zahtevek za odobritev odstopanja; meni, da je treba sistematično uporabljati pravilo prepovedi povračila in omejiti možnost kumulacij; |
| --- | --- |

20.

vztraja, da mora Evropska unija obdržati nadzor nad trgovinskimi preferenciali, dodeljenimi nekaterim partnerjem, in zahtevati dosledno uporabo pravil o poreklu, ki temeljijo na pojmu „v celoti pridobljenih“ proizvodov; poziva, naj se pri surovinah morebitne ublažitve tradicionalnih meril glede pripadnosti ladje odobrijo premišljeno, in zahteva, da se pri predelanih proizvodih zavrne vsak nov zahtevek za odobritev odstopanja; meni, da je treba sistematično uporabljati pravilo prepovedi povračila in omejiti možnost kumulacij;

| 21. | nemudoma poziva Komisijo, naj v količinskem in kakovostnem smislu izboljša analizo vpliva tarifnih ugodnosti nekaterih držav na ribištvo in ribogojstvo, zlasti v smislu dobičkonosnosti podjetij in zaposlovanja, tako v EU kot tudi v državah prejemnicah, še posebej v državah AKP; poudarja tudi, da morajo te ocene ponuditi ustrezne količinske rezultate in zlasti upoštevati ranljive vrste rib; |
| --- | --- |

21.

nemudoma poziva Komisijo, naj v količinskem in kakovostnem smislu izboljša analizo vpliva tarifnih ugodnosti nekaterih držav na ribištvo in ribogojstvo, zlasti v smislu dobičkonosnosti podjetij in zaposlovanja, tako v EU kot tudi v državah prejemnicah, še posebej v državah AKP; poudarja tudi, da morajo te ocene ponuditi ustrezne količinske rezultate in zlasti upoštevati ranljive vrste rib;

| 22. | opozarja na možnost, da se v primeru dampinga, subvencij ali znatnega in nenadnega povečanja uvoza nekaterih kategorij ribiških in ribogojnih proizvodov industrija Skupnosti zateče k instrumentom trgovinske zaščite EU; |
| --- | --- |

22.

opozarja na možnost, da se v primeru dampinga, subvencij ali znatnega in nenadnega povečanja uvoza nekaterih kategorij ribiških in ribogojnih proizvodov industrija Skupnosti zateče k instrumentom trgovinske zaščite EU;

Okoljski, socialni, zdravstveni in kakovostni vidik

| 23. | meni, da mora biti ključni cilj politike Skupnosti glede uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva zagotoviti, da uvoženi proizvodi izpolnjujejo iste zahteve na vseh področjih, kakor veljajo za proizvode Skupnosti; meni, da ta cilj ustreza temeljni skrbi za pravičnost, doslednost in učinkovitost ukrepov, ki se izvajajo v tem sektorju ali so predvideni kot del reforme; poleg tega ugotavlja, da bodo države zunaj EU, ki bodo izpolnile njene zahteve, pripomogle k enakopravni konkurenci med proizvodnjo v državah v EU in državah zunaj nje, kar bo posledica višjih stroškov za države zunaj EU zaradi izpolnjevanja njenih standardov v ribogojstvu; |
| --- | --- |

23.

meni, da mora biti ključni cilj politike Skupnosti glede uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva zagotoviti, da uvoženi proizvodi izpolnjujejo iste zahteve na vseh področjih, kakor veljajo za proizvode Skupnosti; meni, da ta cilj ustreza temeljni skrbi za pravičnost, doslednost in učinkovitost ukrepov, ki se izvajajo v tem sektorju ali so predvideni kot del reforme; poleg tega ugotavlja, da bodo države zunaj EU, ki bodo izpolnile njene zahteve, pripomogle k enakopravni konkurenci med proizvodnjo v državah v EU in državah zunaj nje, kar bo posledica višjih stroškov za države zunaj EU zaradi izpolnjevanja njenih standardov v ribogojstvu;

| 24. | izraža zaskrbljenost, da bi lahko velik priliv proizvodov iz ribolova in ribogojstva na trg EU iz tretjih držav vplival na nakupovalne navade potrošnikov; |
| --- | --- |

24.

izraža zaskrbljenost, da bi lahko velik priliv proizvodov iz ribolova in ribogojstva na trg EU iz tretjih držav vplival na nakupovalne navade potrošnikov;

| 25. | meni, da je krepitev prizadevanj EU za ohranitev staležev in trajnostno ribištvo kot del skupne ribiške politike nezdružljiva z uvozom ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva iz držav, ki povečujejo ribolovno dejavnost ne da bi hkrati poskrbele za njeno trajnost, temveč so usmerjeni na takojšnji dobiček; |
| --- | --- |

25.

meni, da je krepitev prizadevanj EU za ohranitev staležev in trajnostno ribištvo kot del skupne ribiške politike nezdružljiva z uvozom ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva iz držav, ki povečujejo ribolovno dejavnost ne da bi hkrati poskrbele za njeno trajnost, temveč so usmerjeni na takojšnji dobiček;

| 26. | poudarja, da politika Skupnosti o ohranjanju virov zlasti prek načrtov za obnovo in upravljanje prispeva k lajšanju uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva iz tretjih držav ter jim omogoča, da pogostokrat tudi nepovratno nadomestijo proizvodnjo Skupnosti; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju takih načrtov ustrezno upošteva to tveganje; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da politika Skupnosti o ohranjanju virov zlasti prek načrtov za obnovo in upravljanje prispeva k lajšanju uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva iz tretjih držav ter jim omogoča, da pogostokrat tudi nepovratno nadomestijo proizvodnjo Skupnosti; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju takih načrtov ustrezno upošteva to tveganje;

| 27. | izraža bojazen, da bo zaradi neopredeljenosti politike na tem področju velika privlačnosti trga Skupnosti za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva s precej neoviranim dostopom in hitro rastočim povpraševanjem te države zgolj stalno spodbujala k prelovu; |
| --- | --- |

27.

izraža bojazen, da bo zaradi neopredeljenosti politike na tem področju velika privlačnosti trga Skupnosti za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva s precej neoviranim dostopom in hitro rastočim povpraševanjem te države zgolj stalno spodbujala k prelovu;

| 28. | odobrava dejstvo, da je nedavno stopila v veljavo uredba o boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ki zahteva certificiranje vseh proizvodov na trgu Skupnosti; spodbuja strogo in učinkovito izvajanje te uredbe, obenem pa priznava, da je številnim državam v razvoju treba pomagati pri ustreznem izvajanju te uredbe in boju proti nezakonitemu ribolovu; vendar opozarja, da uredba določa minimalne zahteve, ki ne morejo zagotoviti trajnosti ribištva, iz katerega izhajajo ti proizvodi; |
| --- | --- |

28.

odobrava dejstvo, da je nedavno stopila v veljavo uredba o boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ki zahteva certificiranje vseh proizvodov na trgu Skupnosti; spodbuja strogo in učinkovito izvajanje te uredbe, obenem pa priznava, da je številnim državam v razvoju treba pomagati pri ustreznem izvajanju te uredbe in boju proti nezakonitemu ribolovu; vendar opozarja, da uredba določa minimalne zahteve, ki ne morejo zagotoviti trajnosti ribištva, iz katerega izhajajo ti proizvodi;

| 29. | meni, da je treba poleg uveljavljanja zakonov EU pri nereguliranem in neprijavljenem ribolovu izvajati strožji nadzor v končni fazi trženja teh rib, predvsem s strožjimi pregledi držav članic in podjetij, za katere se sumi, da dobavljajo proizvode iz nezakonitega ribolova; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba poleg uveljavljanja zakonov EU pri nereguliranem in neprijavljenem ribolovu izvajati strožji nadzor v končni fazi trženja teh rib, predvsem s strožjimi pregledi držav članic in podjetij, za katere se sumi, da dobavljajo proizvode iz nezakonitega ribolova;

| 30. | poziva Komisijo, naj uporabi vse razpoložljive instrumente, da bodo glavne države izvoznice ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU spoštovale obveznosti, sprejete v Johannesburgu, in dosledno izvajale politiko ohranjanja virov; spodbuja Komisijo, naj sodeluje s temi državami v vseh ustreznih forumih, zlasti v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj uporabi vse razpoložljive instrumente, da bodo glavne države izvoznice ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU spoštovale obveznosti, sprejete v Johannesburgu, in dosledno izvajale politiko ohranjanja virov; spodbuja Komisijo, naj sodeluje s temi državami v vseh ustreznih forumih, zlasti v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva;

| 31. | meni tudi, da bi morala EU okrepiti prizadevanja za zagotavljanje, da vsi izdelki, ki se izvažajo v EU, brez izjeme prihajajo iz držav, ki so ratificirale glavne mednarodne konvencije o pomorskem pravu, zlasti Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu in Sporazum o čezconskih in izrazito selivskih staležih rib, ter da so pogodbenice regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, če uvozno blago prihaja iz voda, ki jih pokriva katera izmed teh organizacij; |
| --- | --- |

31.

meni tudi, da bi morala EU okrepiti prizadevanja za zagotavljanje, da vsi izdelki, ki se izvažajo v EU, brez izjeme prihajajo iz držav, ki so ratificirale glavne mednarodne konvencije o pomorskem pravu, zlasti Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu in Sporazum o čezconskih in izrazito selivskih staležih rib, ter da so pogodbenice regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, če uvozno blago prihaja iz voda, ki jih pokriva katera izmed teh organizacij;

| 32. | opozarja na hude težave, ki tarejo ribiče, ribogojce in predelovalce v Skupnosti zaradi konkurence iz nekaterih tretjih držav, v katerih so stroški dela precej nižji in socialni standardi manj strogi; |
| --- | --- |

32.

opozarja na hude težave, ki tarejo ribiče, ribogojce in predelovalce v Skupnosti zaradi konkurence iz nekaterih tretjih držav, v katerih so stroški dela precej nižji in socialni standardi manj strogi;

| 33. | meni, da je problem socialnega dumpinga, prisoten tudi v številnih drugih gospodarskih sektorjih, še posebej pereč v sektorju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, zlasti v predelovalnih dejavnostih, ki potrebujejo veliko delovne sile; |
| --- | --- |

33.

meni, da je problem socialnega dumpinga, prisoten tudi v številnih drugih gospodarskih sektorjih, še posebej pereč v sektorju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, zlasti v predelovalnih dejavnostih, ki potrebujejo veliko delovne sile;

| 34. | poziva Komisijo, naj uporabi vse razpoložljive instrumente, da bodo glavne države izvoznice ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU minimalno spoštovale osem konvencij ILO o temeljnih pravicah delavcev; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj uporabi vse razpoložljive instrumente, da bodo glavne države izvoznice ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU minimalno spoštovale osem konvencij ILO o temeljnih pravicah delavcev;

| 35. | zahteva, da se vsi trgovinski preferenciali, ki jih je EU podelila za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, strogo pogojijo z izpolnitvijo okoljskih in socialnih zahtev; zahteva tudi, da določbe, ki so v ta namen vključene v sklenjene sporazume, zajemajo tudi verodostojne mehanizme nadzora nad spoštovanjem sprejetih obveznosti in da se preferencial v primeru kršitev začasno odpravi ali popolnoma ukine; v primeru držav v razvoju poziva k izvajanju programov, oblikovanih posebej za odobritev tehnične podpore in, če je potrebno, zagotavljanju finančne pomoči, da bi prizadetim državam pomagali pri spoštovanju lastne socialne in okoljske obveznosti; |
| --- | --- |

35.

zahteva, da se vsi trgovinski preferenciali, ki jih je EU podelila za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, strogo pogojijo z izpolnitvijo okoljskih in socialnih zahtev; zahteva tudi, da določbe, ki so v ta namen vključene v sklenjene sporazume, zajemajo tudi verodostojne mehanizme nadzora nad spoštovanjem sprejetih obveznosti in da se preferencial v primeru kršitev začasno odpravi ali popolnoma ukine; v primeru držav v razvoju poziva k izvajanju programov, oblikovanih posebej za odobritev tehnične podpore in, če je potrebno, zagotavljanju finančne pomoči, da bi prizadetim državam pomagali pri spoštovanju lastne socialne in okoljske obveznosti;

| 36. | vztraja, da je treba strogo izvajati zakonodajo Skupnosti glede sanitarnih standardov in nadzora uvoženih ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, tudi krme in krmnih materialov, in sicer vseh njenih vidikov (varnost preskrbe s hrano, sledljivost, preprečevanje), ki so ključni vidiki za varstvo potrošnikov; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem okrepi svoj program nadzora tretjih držav z manjšimi spremembami pri uradih za prehrano in veterinarstvo, predvsem tako, da poveča število pregledanih ustanov na vsaki misiji, da bi se pridobili rezultati, ki bolje odražajo resnično stanje v tretjih državah; |
| --- | --- |

36.

vztraja, da je treba strogo izvajati zakonodajo Skupnosti glede sanitarnih standardov in nadzora uvoženih ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, tudi krme in krmnih materialov, in sicer vseh njenih vidikov (varnost preskrbe s hrano, sledljivost, preprečevanje), ki so ključni vidiki za varstvo potrošnikov; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem okrepi svoj program nadzora tretjih držav z manjšimi spremembami pri uradih za prehrano in veterinarstvo, predvsem tako, da poveča število pregledanih ustanov na vsaki misiji, da bi se pridobili rezultati, ki bolje odražajo resnično stanje v tretjih državah;

| 37. | poziva k čim večji previdnosti pri priznavanju enakovrednosti med zahtevami, povezanimi z izvajanjem te zakonodaje, ki se uporabljajo v nekaterih tretjih državah, in zahtevami, ki veljajo v Evropski uniji, ter pri potrjevanju seznamov držav in obratov z dovoljenjem za izvoz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU; meni, da bi moral imeti generalni direktorat za zdravje in potrošnike možnost s takih odobrenih seznamov črtati posamezna plovila ali predelovalne obrate, če ne izpolnjujejo minimalnih standardov; |
| --- | --- |

37.

poziva k čim večji previdnosti pri priznavanju enakovrednosti med zahtevami, povezanimi z izvajanjem te zakonodaje, ki se uporabljajo v nekaterih tretjih državah, in zahtevami, ki veljajo v Evropski uniji, ter pri potrjevanju seznamov držav in obratov z dovoljenjem za izvoz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU; meni, da bi moral imeti generalni direktorat za zdravje in potrošnike možnost s takih odobrenih seznamov črtati posamezna plovila ali predelovalne obrate, če ne izpolnjujejo minimalnih standardov;

| 38. | poziva k izjemni pozornosti pri proizvodih iz novih, zelo intenzivnih načinov ribogojstva, ki se uporabljajo v nekaterih regijah sveta, ter h kritični oceni tehnik in postopkov, namenjenih povečanju produktivnosti teh obratov, in njihovih možnih posledic za zdravje, pa tudi socialnih in okoljskih vplivov; |
| --- | --- |

38.

poziva k izjemni pozornosti pri proizvodih iz novih, zelo intenzivnih načinov ribogojstva, ki se uporabljajo v nekaterih regijah sveta, ter h kritični oceni tehnik in postopkov, namenjenih povečanju produktivnosti teh obratov, in njihovih možnih posledic za zdravje, pa tudi socialnih in okoljskih vplivov;

| 39. | zahteva poglobljen in pogost nadzor na vseh ravneh, zlasti pa učinkovito usklajen in pregleden nadzor na mejah, ki bo sorazmeren z nevarnostmi, ki jih pomenijo zadevni proizvodi, zlasti glede na njihovo naravo in poreklo; od držav članic zahteva, da nadzoru namenijo vse potrebne finančne in človeške vire; |
| --- | --- |

39.

zahteva poglobljen in pogost nadzor na vseh ravneh, zlasti pa učinkovito usklajen in pregleden nadzor na mejah, ki bo sorazmeren z nevarnostmi, ki jih pomenijo zadevni proizvodi, zlasti glede na njihovo naravo in poreklo; od držav članic zahteva, da nadzoru namenijo vse potrebne finančne in človeške vire;

Reforma mehanizmov skupne ureditve trgov

| 40. | opozarja na številne resolucije, ki jih je sprejel v šestem zakonodajnem obdobju, in poziva Komisijo, naj nujno izvede korenito reformo skupne ureditve trgov za ribiške proizvode, da bi povečali njen prispevek k zagotavljanju prihodkov v sektorju, stabilnosti trgov, izboljšanju trženja ribiških proizvodov in povečanju ustvarjene dodane vrednosti; obžaluje zaostanek na tem področju; se sklicuje na omenjene resolucije v zvezi z glavnimi smernicami reforme; |
| --- | --- |

40.

opozarja na številne resolucije, ki jih je sprejel v šestem zakonodajnem obdobju, in poziva Komisijo, naj nujno izvede korenito reformo skupne ureditve trgov za ribiške proizvode, da bi povečali njen prispevek k zagotavljanju prihodkov v sektorju, stabilnosti trgov, izboljšanju trženja ribiških proizvodov in povečanju ustvarjene dodane vrednosti; obžaluje zaostanek na tem področju; se sklicuje na omenjene resolucije v zvezi z glavnimi smernicami reforme;

| 41. | vztraja, da morajo novi mehanizmi, vzpostavljeni v tem okviru, obvezno upoštevati neizogibno realnost, ki jo predstavlja ostra konkurenca poceni proizvodov iz uvoza, ki so posledica praks, ki škodujejo okolju ali ki so oblika socialnega dampinga, ter da si morajo prizadevati za zagotovitev vsaj normalnega poteka proizvodnje Evropske unije po dovolj donosnih cenah; |
| --- | --- |

41.

vztraja, da morajo novi mehanizmi, vzpostavljeni v tem okviru, obvezno upoštevati neizogibno realnost, ki jo predstavlja ostra konkurenca poceni proizvodov iz uvoza, ki so posledica praks, ki škodujejo okolju ali ki so oblika socialnega dampinga, ter da si morajo prizadevati za zagotovitev vsaj normalnega poteka proizvodnje Evropske unije po dovolj donosnih cenah;

Obveščanje potrošnikov

| 42. | izraža prepričanje, da bi evropski potrošniki pogosto drugače izbirali, če bi bili bolje seznanjeni o dejanski naravi, geografskem poreklu in pogojih pridobivanja ali lova proizvodov v prodaji ter o njihovi kakovosti; |
| --- | --- |

42.

izraža prepričanje, da bi evropski potrošniki pogosto drugače izbirali, če bi bili bolje seznanjeni o dejanski naravi, geografskem poreklu in pogojih pridobivanja ali lova proizvodov v prodaji ter o njihovi kakovosti;

| 43. | poudarja, da je nujno uvesti stroga in pregledna merila certificiranja in označevanja na področju kakovosti in sledljivosti evropskih ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter da je treba spodbujati čimprejšnjo uveljavitev znaka Skupnosti za okolje, posebej namenjenega tem proizvodom, s čimer ne bo več možno nenadzorovano množenje zasebnih shem certificiranja; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je nujno uvesti stroga in pregledna merila certificiranja in označevanja na področju kakovosti in sledljivosti evropskih ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter da je treba spodbujati čimprejšnjo uveljavitev znaka Skupnosti za okolje, posebej namenjenega tem proizvodom, s čimer ne bo več možno nenadzorovano množenje zasebnih shem certificiranja;

| 44. | meni, da morata biti okoljsko certificiranje in okoljsko označevanje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva za potrošnika pregledna in lahko razumljiva postopka, ki bi morala biti na voljo celemu sektorju brez izjeme in ki se morata natančno skladati z osnovnimi merili določanja; |
| --- | --- |

44.

meni, da morata biti okoljsko certificiranje in okoljsko označevanje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva za potrošnika pregledna in lahko razumljiva postopka, ki bi morala biti na voljo celemu sektorju brez izjeme in ki se morata natančno skladati z osnovnimi merili določanja;

Ribogojstvo

| 45. | poudarja, da je delež proizvodov iz ribogojstva v uvozu ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v Evropsko unijo vse večji; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je delež proizvodov iz ribogojstva v uvozu ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v Evropsko unijo vse večji;

| 46. | ta pojav pripisuje precejšnji širitvi ribogojne proizvodnje v nekaterih regijah sveta v zadnjih desetih letih, medtem ko je ribogojstvo v Skupnosti, ki zdaj predstavlja zgolj 2 % svetovne proizvodnje, v tem času stagniralo; |
| --- | --- |

46.

ta pojav pripisuje precejšnji širitvi ribogojne proizvodnje v nekaterih regijah sveta v zadnjih desetih letih, medtem ko je ribogojstvo v Skupnosti, ki zdaj predstavlja zgolj 2 % svetovne proizvodnje, v tem času stagniralo;

| 47. | ugotavlja, da so že vidne znatne posledice zaradi dejstva, da potrošniki in evropska distribucijska podjetja sveže proizvode iz Skupnosti nadomeščajo z nekaterimi vrstami uvoženih proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da so že vidne znatne posledice zaradi dejstva, da potrošniki in evropska distribucijska podjetja sveže proizvode iz Skupnosti nadomeščajo z nekaterimi vrstami uvoženih proizvodov iz ribogojstva;

| 48. | ocenjuje, da je proaktivna razvojna pomoč, namenjena trajnostnemu ribogojstvu EU z manjšim vplivom na okolje, med ključnimi elementi politike, ki si prizadeva zmanjšati odvisnost od uvoza v sektorju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, spodbujati gospodarsko dejavnost v Evropski uniji ter pokriti vse večje povpraševanje z večjo in bolj raznoliko ponudbo; v zvezi s tem poudarja, da se je treba močno osredotočiti na raziskave in razvoj na področju evropskih proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

48.

ocenjuje, da je proaktivna razvojna pomoč, namenjena trajnostnemu ribogojstvu EU z manjšim vplivom na okolje, med ključnimi elementi politike, ki si prizadeva zmanjšati odvisnost od uvoza v sektorju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, spodbujati gospodarsko dejavnost v Evropski uniji ter pokriti vse večje povpraševanje z večjo in bolj raznoliko ponudbo; v zvezi s tem poudarja, da se je treba močno osredotočiti na raziskave in razvoj na področju evropskih proizvodov iz ribogojstva;

| 49. | se ob tem sklicuje na svojo resolucijo z dne 17. junija 2010 o novi pobudi za Strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva; |
| --- | --- |

49.

se ob tem sklicuje na svojo resolucijo z dne 17. junija 2010 o novi pobudi za Strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva;

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj pri svojih predlogih za reformo skupne ribiške politike ter odločitvah o njej upoštevajo glavna priporočila v tem poročilu; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in države članice, naj pri svojih predlogih za reformo skupne ribiške politike ter odločitvah o njej upoštevajo glavna priporočila v tem poročilu;

*

* *

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

(2)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22.

(3)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 271.

(4)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

(5)  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

(6)  Sprejeta besedila na ta datum, P7_TA(2010)0039.

(7)  Sprejeta besedila na ta datum, P7_TA(2010)0243.

(8)  Sprejeta besedila na ta datum, P6_TA(2009)0373.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/128 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/128

---

Četrtek, 8. julij 2010Zimbabve, zlasti primer Faraia Maguwuja

P7_TA(2010)0288

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Zimbabveju, zlasti o primeru Faraija Maguwuja

2011/C 351 E/19

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih številnih predhodnih resolucij o Zimbabveju, zlasti resolucije z dne 17. decembra 2008 (1),

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2010/92/SZVP z dne 15. februarja 2010 (2) o podaljšanju omejitvenih ukrepov proti Zimbabveju do 20. februarja 2011, ki ga nalaga skupno stališče 2004/161/SZVP (3), ter Uredbe Komisije (ES) št. 1226/2008 z dne 8. decembra 2008 (4) o spremembi skupnega stališča,

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 22. februarja 2010 o Zimbabveju ter sklepov 10. ministrskega političnega dialoga EU in Južne Afrike z dne 11. maja 2010 o Zimbabveju,

ob upoštevanju prejšnjih resolucij ZN o krvavih diamantih, zlasti resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1459 (2003) o sistemu Kimberleyskega procesa certifikacije,

ob upoštevanju sistema Kimberleyskega procesa certifikacije izvora naravnih virov, ki od sodelujočih zahteva, da potrdijo, da se surovi diamanti ne uporabljajo za financiranje oboroženih sporov,

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki jo je Zimbabve ratificiral,

ob upoštevanju sporočila sedmega plenarnega zasedanja sistema Kimberleyskega procesa certifikacije v Swakopmundu v Namibiji 5. novembra 2009, zlasti njegovih členov 13, 14 in 22,

ob upoštevanju vmesnega zasedanja Kimberleyskega procesa v Tel Avivu v Izraelu od 21. do 24. junija 2010,

ob upoštevanju partnerskega sporazuma AKP–EU iz Cotonouja, podpisanega 23. junija 2000,

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker je Zimbabve prostovoljni član sistema Kimberleyskega procesa certifikacije, ki sodelujočim omogoča, da surove diamante prodajajo na zakonitem mednarodnem trgu pod pogojem, da se njihovo trgovanje ne uporablja za financiranje oboroženih sporov, |
| --- | --- |

A.

ker je Zimbabve prostovoljni član sistema Kimberleyskega procesa certifikacije, ki sodelujočim omogoča, da surove diamante prodajajo na zakonitem mednarodnem trgu pod pogojem, da se njihovo trgovanje ne uporablja za financiranje oboroženih sporov,

| B. | ker Kimberleyski proces trenutno ne obravnava zlorab človekovih pravic, |
| --- | --- |

B.

ker Kimberleyski proces trenutno ne obravnava zlorab človekovih pravic,

| C. | ker se ocenjuje, da bi Zimbabve v naslednjih nekaj letih lahko postal eden od največjih proizvajalcev diamantov na svetu, če se bo polje diamantov Marange (Chiadzwa) v provinci Manicaland v celoti razvilo, in utegne porajati milijarde evrov dobička, |
| --- | --- |

C.

ker se ocenjuje, da bi Zimbabve v naslednjih nekaj letih lahko postal eden od največjih proizvajalcev diamantov na svetu, če se bo polje diamantov Marange (Chiadzwa) v provinci Manicaland v celoti razvilo, in utegne porajati milijarde evrov dobička,

| D. | ker se je Zimbabve novembra 2009 v Swakopmundu v Namibiji zavezal, da bo izvedel niz ukrepov, s katerimi se bo kopanje diamantov v Marangeju uskladilo s sistemom Kimberleyskega procesa certifikacije, |
| --- | --- |

D.

ker se je Zimbabve novembra 2009 v Swakopmundu v Namibiji zavezal, da bo izvedel niz ukrepov, s katerimi se bo kopanje diamantov v Marangeju uskladilo s sistemom Kimberleyskega procesa certifikacije,

| E. | ker na vmesnem zasedanju Kimberleyskega procesa v Tel Avivu od 21. do 23. junija 2010 ni bilo mogoče doseči soglasja o vključitvi človekovih pravic v ta proces, |
| --- | --- |

E.

ker na vmesnem zasedanju Kimberleyskega procesa v Tel Avivu od 21. do 23. junija 2010 ni bilo mogoče doseči soglasja o vključitvi človekovih pravic v ta proces,

| F. | ker so številne mednarodne nevladne organizacije (Human Rights Watch, Global Witness in Partnership for Africa–Canada) sprožila hudo zaskrbljenost zaradi razmer na področju človekovih pravic v Chiadzwi, zlasti ko gre za člane varnostnih sil Zimbabveja, ki kršijo človekove pravice, |
| --- | --- |

F.

ker so številne mednarodne nevladne organizacije (Human Rights Watch, Global Witness in Partnership for Africa–Canada) sprožila hudo zaskrbljenost zaradi razmer na področju človekovih pravic v Chiadzwi, zlasti ko gre za člane varnostnih sil Zimbabveja, ki kršijo človekove pravice,

| G. | ker je zimbabvejski državljan Farai Maguwu, ustanovitelj in direktor nevladne organizacije za človekove pravice Center za raziskave in razvoj v Manicalandu ugotovil hude kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešile zimbabvejske državne varnostne sile na več zimbabvejskih poljih diamantov, zlasti pa v Chiadzwi, |
| --- | --- |

G.

ker je zimbabvejski državljan Farai Maguwu, ustanovitelj in direktor nevladne organizacije za človekove pravice Center za raziskave in razvoj v Manicalandu ugotovil hude kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešile zimbabvejske državne varnostne sile na več zimbabvejskih poljih diamantov, zlasti pa v Chiadzwi,

| H. | ker so 3. junija 2010 zimbabvejske oblasti aretirale Faraija Maguwuja zaradi objavljanja za državo Zimbabve škodljivih informacij, od takrat pa je zaprt v slabih pogojih, niso mu omogočili osnovnega zdravljenja, pravice do obravnave zadeve pred sodnikom v 48 urah po aretaciji in pravice do izpustitve proti varščini, |
| --- | --- |

H.

ker so 3. junija 2010 zimbabvejske oblasti aretirale Faraija Maguwuja zaradi objavljanja za državo Zimbabve škodljivih informacij, od takrat pa je zaprt v slabih pogojih, niso mu omogočili osnovnega zdravljenja, pravice do obravnave zadeve pred sodnikom v 48 urah po aretaciji in pravice do izpustitve proti varščini,

| 1. | zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev Faraija Maguwuja ter obsoja razmere njegove aretacije in zapora; |
| --- | --- |

1.

zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev Faraija Maguwuja ter obsoja razmere njegove aretacije in zapora;

| 2. | vztraja, da zimbabvejske oblasti spoštujejo svoje obveznosti iz Kimberleyskega procesa, ki so jih prevzele na zasedanju v Swakopmundu, in odstranijo vojsko s polj diamantov Marange ter sprejmejo ustrezne ukrepe za vzdrževanje javnega reda in miru na način, ki bo spoštljiv do lokalnih prebivalcev; |
| --- | --- |

2.

vztraja, da zimbabvejske oblasti spoštujejo svoje obveznosti iz Kimberleyskega procesa, ki so jih prevzele na zasedanju v Swakopmundu, in odstranijo vojsko s polj diamantov Marange ter sprejmejo ustrezne ukrepe za vzdrževanje javnega reda in miru na način, ki bo spoštljiv do lokalnih prebivalcev;

| 3. | poziva, naj se ob reviziji Kimberleyskega procesa ustrezno upoštevajo načela o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

3.

poziva, naj se ob reviziji Kimberleyskega procesa ustrezno upoštevajo načela o človekovih pravicah;

| 4. | vztraja, naj zimbabvejska vlada uporabi precejšnje dohodke, ki bodo ustvarjeni iz kopanja diamantov v Chiadzwi, kot podlago za oživitev zimbabvejskega gospodarstva v celoti in kot sredstvo za zagotovitev sredstev za zdravstvo, izobraževanje in socialo, ki jih sedaj zagotavljajo mednarodni donatorji, ter v ta namen poziva vlado, naj ustanovi neodvisen sklad za diamante, ki bo v službi zimbabvejskega ljudstva, |
| --- | --- |

4.

vztraja, naj zimbabvejska vlada uporabi precejšnje dohodke, ki bodo ustvarjeni iz kopanja diamantov v Chiadzwi, kot podlago za oživitev zimbabvejskega gospodarstva v celoti in kot sredstvo za zagotovitev sredstev za zdravstvo, izobraževanje in socialo, ki jih sedaj zagotavljajo mednarodni donatorji, ter v ta namen poziva vlado, naj ustanovi neodvisen sklad za diamante, ki bo v službi zimbabvejskega ljudstva,

| 5. | poziva zimbabvejsko vlado, naj zagotovi in podpre neomejeno pravico do svobode govora v Zimbabveju, da bodo lahko nevladne organizacije (kot so Center za raziskave in razvoj Faraija Maguwuja) prosto izrazile mnenje brez strahu pred preganjanjem in zaporom; |
| --- | --- |

5.

poziva zimbabvejsko vlado, naj zagotovi in podpre neomejeno pravico do svobode govora v Zimbabveju, da bodo lahko nevladne organizacije (kot so Center za raziskave in razvoj Faraija Maguwuja) prosto izrazile mnenje brez strahu pred preganjanjem in zaporom;

| 6. | poziva, naj Kimberleyski proces zagotovi, da bo opazovalec za Zimbabve deloval povsem neodvisno in pošteno ter upošteval človekove pravice; |
| --- | --- |

6.

poziva, naj Kimberleyski proces zagotovi, da bo opazovalec za Zimbabve deloval povsem neodvisno in pošteno ter upošteval človekove pravice;

| 7. | poziva Južno Afriko in Južnoafriško razvojno skupnost, naj v svojem interesu in v interesu Zimbabveja ter širše južnoafriške regije sprejmejo dejavne ukrepe, ki bodo spodbudili ponovno vzpostavitev popolne demokracije v Zimbabveju, spoštovanje pravne države in človekovih pravic zimbabvejskega ljudstva; priznava, da ostajajo Mugabe in njegovi najožji privrženci stalen kamen spotike v procesu politične in gospodarske obnove in sprave v Zimbabveju, ki ropajo gospodarske vire Zimbabveja za svojo lastno korist; |
| --- | --- |

7.

poziva Južno Afriko in Južnoafriško razvojno skupnost, naj v svojem interesu in v interesu Zimbabveja ter širše južnoafriške regije sprejmejo dejavne ukrepe, ki bodo spodbudili ponovno vzpostavitev popolne demokracije v Zimbabveju, spoštovanje pravne države in človekovih pravic zimbabvejskega ljudstva; priznava, da ostajajo Mugabe in njegovi najožji privrženci stalen kamen spotike v procesu politične in gospodarske obnove in sprave v Zimbabveju, ki ropajo gospodarske vire Zimbabveja za svojo lastno korist;

| 8. | pozdravlja nedavno obnovo (februarja 2010) seznama oseb in subjektov, povezanih z Mugabejevim režimom, ki jim je prepovedan vstop v EU; poudarja, da so ti omejevalni ukrepi usmerjeni samo proti elementom zimbabvejskega režima in nikakor ne bodo vplivali na druge zimbabvejske prebivalce; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja nedavno obnovo (februarja 2010) seznama oseb in subjektov, povezanih z Mugabejevim režimom, ki jim je prepovedan vstop v EU; poudarja, da so ti omejevalni ukrepi usmerjeni samo proti elementom zimbabvejskega režima in nikakor ne bodo vplivali na druge zimbabvejske prebivalce;

| 9. | poudarja, kako pomemben je dialog med Evropsko unijo in Zimbabvejem, ter pozdravlja napredek v tej smeri; |
| --- | --- |

9.

poudarja, kako pomemben je dialog med Evropsko unijo in Zimbabvejem, ter pozdravlja napredek v tej smeri;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in kandidatk, visoki predstavnici Unije za zunanjo in varnostno politiko, podpredsedniku Evropske komisije, vladam in parlamentom Zimbabveja in Južne Afrike, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine EU in AKP, institucijam Afriške unije, vključno z vseafriškim parlamentom, generalnemu sekretariatu ZN, generalnemu sekretarju Južnoafriške razvojne skupnosti, sedanjemu predsedniku rotirajočega predsedstva Kimberleyskega procesa (Izrael) ter generalnemu sekretarju Commonwealtha. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in kandidatk, visoki predstavnici Unije za zunanjo in varnostno politiko, podpredsedniku Evropske komisije, vladam in parlamentom Zimbabveja in Južne Afrike, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine EU in AKP, institucijam Afriške unije, vključno z vseafriškim parlamentom, generalnemu sekretariatu ZN, generalnemu sekretarju Južnoafriške razvojne skupnosti, sedanjemu predsedniku rotirajočega predsedstva Kimberleyskega procesa (Izrael) ter generalnemu sekretarju Commonwealtha.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0640.

(2)  UL L 41, 16.2.2010, str. 6.

(3)  UL L 50, 20.2.2004, str. 66.

(4)  UL L 331, 10.12.2008, str. 11.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/130

---

Četrtek, 8. julij 2010Venezuela, zlasti primer Marie Lourdes Afiuni

P7_TA(2010)0289

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Venezueli, zlasti primeru Marie Lourdes Afiuni

2011/C 351 E/20

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Venezueli, zlasti resolucij z dne 11. februarja 2010, 7. maja 2009, 23. oktobra 2008 in 24. maja 2007,

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker sta delitev vej oblasti in njihova neodvisnost ključni za demokratično in pravno državo; |
| --- | --- |

A.

ker sta delitev vej oblasti in njihova neodvisnost ključni za demokratično in pravno državo;

| B. | ker je 10. decembra 2009 nadzorna sodnica v Caracasu Maria Lourdes Afiuni v skladu z venezuelsko zakonodajo in na podlagi mnenja delovne skupine Združenih narodov za samovoljna pridržanja, pod sicer strogimi pogoji, med njimi z odvzemom potnega lista, dovolila pogojni izpust Eligia Cedeña, ki je bil od februarja 2007 v preiskovalnem priporu, |
| --- | --- |

B.

ker je 10. decembra 2009 nadzorna sodnica v Caracasu Maria Lourdes Afiuni v skladu z venezuelsko zakonodajo in na podlagi mnenja delovne skupine Združenih narodov za samovoljna pridržanja, pod sicer strogimi pogoji, med njimi z odvzemom potnega lista, dovolila pogojni izpust Eligia Cedeña, ki je bil od februarja 2007 v preiskovalnem priporu,

| C. | ker po venezuelski zakonodaji preiskovalni pripor lahko traja največ dve leti in ker je sodnica Afiuni s svojo odločitvijo zaščitila temeljne pravice, ki izhajajo iz venezuelske zakonodaje in mednarodnega prava, |
| --- | --- |

C.

ker po venezuelski zakonodaji preiskovalni pripor lahko traja največ dve leti in ker je sodnica Afiuni s svojo odločitvijo zaščitila temeljne pravice, ki izhajajo iz venezuelske zakonodaje in mednarodnega prava,

| D. | ker so sodnico Afiuni brez obtožnice sodišča nemudoma aretirali uradniki direktorata za obveščanje in preventivo in je bila 12. decembra 2009 prepeljana v najstrožje varovani državni ženski zapor, v katerem je že več kot šest mesecev zaprta v pogojih, ki ogrožajo njeno fizično in duševno stanje, saj je tam kar 24 zapornic, ki jih je sodnica nekoč obsodila zaradi kaznivih dejanj, kot so umori, trgovina z drogami in ugrabitve; ker je v zaporu izpostavljena žaljivkam, grožnjam, verbalnemu in fizičnemu nasilju in napadom na življenje, |
| --- | --- |

D.

ker so sodnico Afiuni brez obtožnice sodišča nemudoma aretirali uradniki direktorata za obveščanje in preventivo in je bila 12. decembra 2009 prepeljana v najstrožje varovani državni ženski zapor, v katerem je že več kot šest mesecev zaprta v pogojih, ki ogrožajo njeno fizično in duševno stanje, saj je tam kar 24 zapornic, ki jih je sodnica nekoč obsodila zaradi kaznivih dejanj, kot so umori, trgovina z drogami in ugrabitve; ker je v zaporu izpostavljena žaljivkam, grožnjam, verbalnemu in fizičnemu nasilju in napadom na življenje,

| E. | ker jo je predsednik Hugo Chávez v govoru, ki ga je 11. decembra 2009 prenašala televizija, oklical za hudodelko in od državnega tožilca zahteval, naj ji naloži najstrožjo kazen, nacionalno skupščino pa pozval, naj sprejme nov zakon s poostrenimi kaznimi za tovrstno vedenje, ki naj se ga izvaja za nazaj, |
| --- | --- |

E.

ker jo je predsednik Hugo Chávez v govoru, ki ga je 11. decembra 2009 prenašala televizija, oklical za hudodelko in od državnega tožilca zahteval, naj ji naloži najstrožjo kazen, nacionalno skupščino pa pozval, naj sprejme nov zakon s poostrenimi kaznimi za tovrstno vedenje, ki naj se ga izvaja za nazaj,

| F. | ker 26. člen venezuelske ustave predpisuje, da mora biti sodstvo avtonomno in neodvisno, predsednik Republike Venezuele pa je odgovoren za varovanje te neodvisnosti, |
| --- | --- |

F.

ker 26. člen venezuelske ustave predpisuje, da mora biti sodstvo avtonomno in neodvisno, predsednik Republike Venezuele pa je odgovoren za varovanje te neodvisnosti,

| G. | ker je bila sodnica zatem, ko je predsednik dal omejeno izjavo, obtožena zlorabe položaja, korupcije, zarote in sokrivde pri pobegu ter ostaja v zaporu kljub ugotovitvi tožilca, da ni prejela nobenega denarja, zaradi česar ji korupcije ni mogoče dokazati; |
| --- | --- |

G.

ker je bila sodnica zatem, ko je predsednik dal omejeno izjavo, obtožena zlorabe položaja, korupcije, zarote in sokrivde pri pobegu ter ostaja v zaporu kljub ugotovitvi tožilca, da ni prejela nobenega denarja, zaradi česar ji korupcije ni mogoče dokazati;

| H. | ker so bila v zvezi s primerom sodnice Afiuni sprejeta številna poročila, resolucije in izjave, ki obstojajo venezuelske oblasti in izražajo solidarnost s sodnico, odvetniki in sodniki z vsega sveta, nevladne organizacije, med njimi Amnesty International in Human Rights Watch, in visoki komisar Združenih narodov za človekove pravice so izrazili zaskrbljenost nad njenim položajem in mnenje, da je zaprta zaradi svoje integritete in boja za neodvisno sodstvo, Medameriška komisija za človekove pravice pa je zahtevala sprejetje zaščitnih ukrepov za njeno varnost, |
| --- | --- |

H.

ker so bila v zvezi s primerom sodnice Afiuni sprejeta številna poročila, resolucije in izjave, ki obstojajo venezuelske oblasti in izražajo solidarnost s sodnico, odvetniki in sodniki z vsega sveta, nevladne organizacije, med njimi Amnesty International in Human Rights Watch, in visoki komisar Združenih narodov za človekove pravice so izrazili zaskrbljenost nad njenim položajem in mnenje, da je zaprta zaradi svoje integritete in boja za neodvisno sodstvo, Medameriška komisija za človekove pravice pa je zahtevala sprejetje zaščitnih ukrepov za njeno varnost,

| I. | ker primer sodnice Afiuni ni edini primer napada političnih oblasti na sodno oblast, saj je bilo več sodnikov odstavljenih, drugi pa so se odločili za prostovoljno izgnanstvo, |
| --- | --- |

I.

ker primer sodnice Afiuni ni edini primer napada političnih oblasti na sodno oblast, saj je bilo več sodnikov odstavljenih, drugi pa so se odločili za prostovoljno izgnanstvo,

| J. | ker je slabšanje demokratičnih razmer v Venezueli mogoče opaziti tudi na drugih področjih, še zlasti v zvezi s svobodo tiska, tudi interneta, ki je tarča nenehnih napadov vlade in širokega niza ukrepov, med njimi zapiranja časopisnih hiš, radijskih postaj, spletnih strani in televizijskih postaj, |
| --- | --- |

J.

ker je slabšanje demokratičnih razmer v Venezueli mogoče opaziti tudi na drugih področjih, še zlasti v zvezi s svobodo tiska, tudi interneta, ki je tarča nenehnih napadov vlade in širokega niza ukrepov, med njimi zapiranja časopisnih hiš, radijskih postaj, spletnih strani in televizijskih postaj,

| K. | ker je svoboda medijev izjemno pomembna za demokracijo ter spoštovanje temeljnih svoboščin, saj ima osrednjo vlogo pri zagotavljanju svobode izražanja mnenj in idej ter spoštovanju pravic manjšin, tudi politične opozicije, prispeva k uspešnemu sodelovanju ljudi v demokratičnih procesih in omogoča izvedbo svobodnih in poštenih volitev, |
| --- | --- |

K.

ker je svoboda medijev izjemno pomembna za demokracijo ter spoštovanje temeljnih svoboščin, saj ima osrednjo vlogo pri zagotavljanju svobode izražanja mnenj in idej ter spoštovanju pravic manjšin, tudi politične opozicije, prispeva k uspešnemu sodelovanju ljudi v demokratičnih procesih in omogoča izvedbo svobodnih in poštenih volitev,

| L. | ker je nacionalni svet za volitve pred bližajočimi se volitvami 26. septembra 2010 na zahtevo vlade spremenil meje volilnih okrožij, ki volijo 167 poslancev nacionalne skupščine, spremembe pa zadevajo kar 80 % držav, kjer je na oblasti opozicija, |
| --- | --- |

L.

ker je nacionalni svet za volitve pred bližajočimi se volitvami 26. septembra 2010 na zahtevo vlade spremenil meje volilnih okrožij, ki volijo 167 poslancev nacionalne skupščine, spremembe pa zadevajo kar 80 % držav, kjer je na oblasti opozicija,

| M. | ker so ukrepi, kot sta samovoljna zaplemba in razlastitev, ki so bili po letu 2005 sprejeti proti več kot 760 podjetjem in so škodili tudi interesom EU, ogrozili osnovne socialne in ekonomske pravice državljanov, |
| --- | --- |

M.

ker so ukrepi, kot sta samovoljna zaplemba in razlastitev, ki so bili po letu 2005 sprejeti proti več kot 760 podjetjem in so škodili tudi interesom EU, ogrozili osnovne socialne in ekonomske pravice državljanov,

| N. | ker se napete politične razmere v Venezueli odražajo v nadlegovanju, grožnjah, ustrahovanju in političnem ter kazenskem preganjanju demokratične opozicije, njenih predstavnikov, demokratično izvoljenih županov in guvernerjev, študentskega gibanja, uslužbencev vojske in sodnih oblasti, nasprotnikov Chavezove uradne politike, novinarjev in medijev, od katerih so številni iz političnih razlogov pristali v zaporu, |
| --- | --- |

N.

ker se napete politične razmere v Venezueli odražajo v nadlegovanju, grožnjah, ustrahovanju in političnem ter kazenskem preganjanju demokratične opozicije, njenih predstavnikov, demokratično izvoljenih županov in guvernerjev, študentskega gibanja, uslužbencev vojske in sodnih oblasti, nasprotnikov Chavezove uradne politike, novinarjev in medijev, od katerih so številni iz političnih razlogov pristali v zaporu,

| 1. | obžaluje napade na neodvisnost sodne veje oblasti; je zaskrbljen zaradi aretacije sodnice Afiuni, ki po njegovem mnenju pomeni kršitev njenih temeljnih pravic in resno grožnjo za neodvisnost sodstva, ki je temeljni steber pravne države; |
| --- | --- |

1.

obžaluje napade na neodvisnost sodne veje oblasti; je zaskrbljen zaradi aretacije sodnice Afiuni, ki po njegovem mnenju pomeni kršitev njenih temeljnih pravic in resno grožnjo za neodvisnost sodstva, ki je temeljni steber pravne države;

| 2. | poziva k izpustitvi sodnice in poziva venezuelsko vlado, naj spoštuje vrednote vladavine prava in zagotovi pravično in hitro sojenje z vsemi potrebnimi pravnimi jamstvi; |
| --- | --- |

2.

poziva k izpustitvi sodnice in poziva venezuelsko vlado, naj spoštuje vrednote vladavine prava in zagotovi pravično in hitro sojenje z vsemi potrebnimi pravnimi jamstvi;

| 3. | je zaskrbljen zaradi razmer, v katerih je zaprta sodnica, saj ogrožajo njeno telesno in duševno integriteto, ter zahteva od vodstva zapora, naj začne takoj in dosledno izvajati ukrepe in priporočila, ki jih je v zvezi s pogoji priprtja sodnice 11. januarja 2010 podala Medameriška komisija za človekove pravice; |
| --- | --- |

3.

je zaskrbljen zaradi razmer, v katerih je zaprta sodnica, saj ogrožajo njeno telesno in duševno integriteto, ter zahteva od vodstva zapora, naj začne takoj in dosledno izvajati ukrepe in priporočila, ki jih je v zvezi s pogoji priprtja sodnice 11. januarja 2010 podala Medameriška komisija za človekove pravice;

| 4. | obsoja javne izjave venezuelskega predsednika, v katerih je žalil in črnil sodnico, zahteval najstrožjo kazen zanjo in pozval k spremembam zakonodaje, ki bi dopuščale strožjo kazen; meni, da te izjave še poslabšujejo okoliščine, v katerih je zaprta, predsednik države pa z njimi napada neodvisno sodstvo, namesto da bi ga kot prvi varoval; |
| --- | --- |

4.

obsoja javne izjave venezuelskega predsednika, v katerih je žalil in črnil sodnico, zahteval najstrožjo kazen zanjo in pozval k spremembam zakonodaje, ki bi dopuščale strožjo kazen; meni, da te izjave še poslabšujejo okoliščine, v katerih je zaprta, predsednik države pa z njimi napada neodvisno sodstvo, namesto da bi ga kot prvi varoval;

| 5. | opozarja vlado Bolivarske republike Venezuele, da je dolžna spoštovati svobodo izražanja in mnenja, svobodo tiska in neodvisnost sodstva, saj jo k temu zavezuje lastna ustava ter različne mednarodne in regionalne konvencije in listine, katerih podpisnica je; meni, da bi morali venezuelski mediji zagotavljati pluralistično poročanje o političnem in družbenem življenju v Venezueli; |
| --- | --- |

5.

opozarja vlado Bolivarske republike Venezuele, da je dolžna spoštovati svobodo izražanja in mnenja, svobodo tiska in neodvisnost sodstva, saj jo k temu zavezuje lastna ustava ter različne mednarodne in regionalne konvencije in listine, katerih podpisnica je; meni, da bi morali venezuelski mediji zagotavljati pluralistično poročanje o političnem in družbenem življenju v Venezueli;

| 6. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj pri venezuelskih oblasteh s protestno noto izrazi zaskrbljenost EU v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic, demokracije in pravne države v tej južnoameriški državi in odločno zaščiti interese in premoženje državljanov in podjetij iz držav članic EU; |
| --- | --- |

6.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj pri venezuelskih oblasteh s protestno noto izrazi zaskrbljenost EU v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic, demokracije in pravne države v tej južnoameriški državi in odločno zaščiti interese in premoženje državljanov in podjetij iz držav članic EU;

| 7. | poudarja, da mora v skladu z medameriško demokratično listino Organizacije ameriških držav v demokraciji poleg nedvomne in nujne legitimnosti prevzema oblasti, temelječe in pridobljene na volitvah, obstajati tudi legitimnost izvajanja oblasti, ki mora temeljiti na spoštovanju pluralizma, veljavnih pravilih, veljavni ustavi, zakonih ter pravni državi kot zagotovilu za v polnosti delujočo demokracijo, to pa nujno vključuje tudi spoštovanje miroljubne in demokratične politične opozicije, zlasti če je bila ta izvoljena na volitvah ter ima mandat ljudstva; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora v skladu z medameriško demokratično listino Organizacije ameriških držav v demokraciji poleg nedvomne in nujne legitimnosti prevzema oblasti, temelječe in pridobljene na volitvah, obstajati tudi legitimnost izvajanja oblasti, ki mora temeljiti na spoštovanju pluralizma, veljavnih pravilih, veljavni ustavi, zakonih ter pravni državi kot zagotovilu za v polnosti delujočo demokracijo, to pa nujno vključuje tudi spoštovanje miroljubne in demokratične politične opozicije, zlasti če je bila ta izvoljena na volitvah ter ima mandat ljudstva;

| 8. | poziva venezuelsko vlado, naj pred parlamentarnimi volitvami 26. septembra 2010 spoštuje pravila demokracije ter načela svobode izražanja, zbiranja, združevanja in volitev ter naj predstavnike Evropske unije in mednarodnih organizacij povabi k opazovanju volitev; |
| --- | --- |

8.

poziva venezuelsko vlado, naj pred parlamentarnimi volitvami 26. septembra 2010 spoštuje pravila demokracije ter načela svobode izražanja, zbiranja, združevanja in volitev ter naj predstavnike Evropske unije in mednarodnih organizacij povabi k opazovanju volitev;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in nacionalni skupščini Bolivarske republike Venezuele, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini ter generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in nacionalni skupščini Bolivarske republike Venezuele, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini ter generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/132 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/132

---

Četrtek, 8. julij 2010Severna Koreja

P7_TA(2010)0290

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o Severni Koreji

2011/C 351 E/21

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Korejskem polotoku,

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, mednarodnih paktov o človekovih pravicah in drugih instrumentov o človekovih pravicah,

ob upoštevanju resolucije sveta Združenih narodov z dne 25. marca 2010 o razmerah na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji, ki so jo podprle države članice EU, saj obsojajo „sistematične, splošne in grobe kršitve državljanskih, političnih, gospodarskih, družbenih in kulturnih pravic“ in „grobe, splošne in sistematične zlorabe človekovih pravic“ Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK),

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov 1718 (2006) in 1874 (2009),

ob upoštevanju resolucije tretjega odbora generalne skupščine Združenih narodov z naslovom „Položaj človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji“, ki je bila sprejeta na 64. zasedanju 19. novembra 2009,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/1002/SZVP z dne 22. decembra 2009,

ob upoštevanju univerzalnega strokovnega poročila Demokratične ljudske republike Koreje z dne 7. novembra 2009 ter sporazuma, da bo Demokratična ljudska republika Koreja preučila 117 priporočil, navedenih v poročila delovne skupine o univerzalnem periodičnem pregledu sveta Združenih narodov, sprejetem 18. marca 2010,

ob upoštevanju poročila z dne 17. februarja 2010 posebnega poročevalca o razmerah na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji,Vititija Muntarbhorna,

ob upoštevanju 29. kroga dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko z dne 29. junija 2010 v Madridu, na katerem je potekala razprava o vprašanju severnokorejskih beguncev,

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker razmere na področju človekovih pravic in humanitarni položaj v DLRK vzbujata resno skrb, |
| --- | --- |

A.

ker razmere na področju človekovih pravic in humanitarni položaj v DLRK vzbujata resno skrb,

| B. | ker resolucija Združenih narodov o človekovih pravicah z dne 25. marca 2010 o razmerah na področju človekovih pravic v DLRK izraža globoko zaskrbljenost nad stalnimi poročili o sistematičnih, splošnih in grobih kršitvah državljanskih, političnih, gospodarskih, družbenih in kulturnih pravic v DLRK, |
| --- | --- |

B.

ker resolucija Združenih narodov o človekovih pravicah z dne 25. marca 2010 o razmerah na področju človekovih pravic v DLRK izraža globoko zaskrbljenost nad stalnimi poročili o sistematičnih, splošnih in grobih kršitvah državljanskih, političnih, gospodarskih, družbenih in kulturnih pravic v DLRK,

| C. | ker je posebni poročevalec ZN o razmerah na področju človekovih pravic v DLRK v svojem letnem poročilu opisal svetu ZN za človekove pravice človekove pravice kot „strašne“, |
| --- | --- |

C.

ker je posebni poročevalec ZN o razmerah na področju človekovih pravic v DLRK v svojem letnem poročilu opisal svetu ZN za človekove pravice človekove pravice kot „strašne“,

| D. | ker vlada DLRK zavrača nalogo posebnega poročevalca o razmerah na področju človekovih pravic v Severni Koreji in je zavrnila njegov vstop v državo ter se upira sodelovanju z mehanizmi ZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

D.

ker vlada DLRK zavrača nalogo posebnega poročevalca o razmerah na področju človekovih pravic v Severni Koreji in je zavrnila njegov vstop v državo ter se upira sodelovanju z mehanizmi ZN za človekove pravice,

| E. | ker poročilo posebnega poročevalca ZN navaja, da bi začetek šeststranskih pogovorov o jedrski razorožitvi prav tako pomenil priložnost za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

E.

ker poročilo posebnega poročevalca ZN navaja, da bi začetek šeststranskih pogovorov o jedrski razorožitvi prav tako pomenil priložnost za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic,

| F. | ker je posebni poročevalec ZN predlagal, naj Varnostni svet preuči kršitve na področju človekovih pravic v DLRK in naj ustanovi preiskovalni odbor, ki bo preučil domnevne zločine proti človeštvu, ki naj bi jih zagrešila vlada DLRK, |
| --- | --- |

F.

ker je posebni poročevalec ZN predlagal, naj Varnostni svet preuči kršitve na področju človekovih pravic v DLRK in naj ustanovi preiskovalni odbor, ki bo preučil domnevne zločine proti človeštvu, ki naj bi jih zagrešila vlada DLRK,

| G. | ker so številne mednarodne nevladne organizacije za človekove pravice pozvale Evropsko unijo, naj si bolj prizadeva pri ukrepanju glede vprašanj o človekovih pravicah v Severni Koreji, |
| --- | --- |

G.

ker so številne mednarodne nevladne organizacije za človekove pravice pozvale Evropsko unijo, naj si bolj prizadeva pri ukrepanju glede vprašanj o človekovih pravicah v Severni Koreji,

| H. | ker resolucija sveta ZN obžaluje grobe, splošne in sistematične zlorabe človekovih pravic v DLRK, zlasti mučenja in delovna taborišča proti političnim zapornikom in državljanov DLRK, ki so se bili prisiljeni vrniti, |
| --- | --- |

H.

ker resolucija sveta ZN obžaluje grobe, splošne in sistematične zlorabe človekovih pravic v DLRK, zlasti mučenja in delovna taborišča proti političnim zapornikom in državljanov DLRK, ki so se bili prisiljeni vrniti,

| I. | ker oblasti DLRK izvajajo izvensodne uboje, samovoljne pripore in so odgovorne za izginotja, |
| --- | --- |

I.

ker oblasti DLRK izvajajo izvensodne uboje, samovoljne pripore in so odgovorne za izginotja,

| J. | ker je pravosodni sistem podrejen državi in ker se smrtna kazen izvaja v številnih zločinih proti državi, kazenski zakonik pa jo periodično podaljšuje, medtem ko so se državljani, skupaj z otroki, prisiljeni udeleževati javnih usmrtitev, |
| --- | --- |

J.

ker je pravosodni sistem podrejen državi in ker se smrtna kazen izvaja v številnih zločinih proti državi, kazenski zakonik pa jo periodično podaljšuje, medtem ko so se državljani, skupaj z otroki, prisiljeni udeleževati javnih usmrtitev,

| K. | ker vlada DLRK ne dovoljuje organizirane politične opozicije, svobodnih in pravičnih volitev, svobodnih medijev, verske svobode, svobode druženja in kolektivnih pogajanj, |
| --- | --- |

K.

ker vlada DLRK ne dovoljuje organizirane politične opozicije, svobodnih in pravičnih volitev, svobodnih medijev, verske svobode, svobode druženja in kolektivnih pogajanj,

| L. | ker primeri ugrabitve državljanov iz tretjih držav, na primer iz Japonske, Republike Koreje in drugih držav, domnevno tudi državljanov EU, ostajajo nerešeni in zahtevajo odločno ukrepanje mednarodne skupnosti, |
| --- | --- |

L.

ker primeri ugrabitve državljanov iz tretjih držav, na primer iz Japonske, Republike Koreje in drugih držav, domnevno tudi državljanov EU, ostajajo nerešeni in zahtevajo odločno ukrepanje mednarodne skupnosti,

| M. | ker zelo veliko število Severnokorejcev beži v Ljudsko republiko Kitajsko, kjer so ženske domnevno žrtve trgovine z ljudmi in prisilnih porok; ker Ljudska republika Kitajska domnevno prisilno vrača severnokorejske begunce v DLRK, pri tem pa krši mednarodne standarde o vračanju in prepoveduje državljanom DLRK dostop do azilnega postopka UNHCR, pri tem pa krši Konvencijo ZN iz leta 1951 o beguncih in njenega Protokola iz leta 1967, h kateri je Ljudska republika Kitajska pristopila in ker obstajajo grozljiva poročila o usodi prisilno vrnjenih državljanov, |
| --- | --- |

M.

ker zelo veliko število Severnokorejcev beži v Ljudsko republiko Kitajsko, kjer so ženske domnevno žrtve trgovine z ljudmi in prisilnih porok; ker Ljudska republika Kitajska domnevno prisilno vrača severnokorejske begunce v DLRK, pri tem pa krši mednarodne standarde o vračanju in prepoveduje državljanom DLRK dostop do azilnega postopka UNHCR, pri tem pa krši Konvencijo ZN iz leta 1951 o beguncih in njenega Protokola iz leta 1967, h kateri je Ljudska republika Kitajska pristopila in ker obstajajo grozljiva poročila o usodi prisilno vrnjenih državljanov,

| N. | ker so zaradi skupinske krivde zaprte cele družine, skupaj z otroki in starimi starši; ker so ti zaporniki izpostavljeni grobim kršitvam človekovih pravic, mučenju, stradanju, prisilnemu delu in ker naj bi po poročilih približno 100 000 ljudi umrlo, pogosto zaradi izčrpanosti ali nezdravljenih bolezni, |
| --- | --- |

N.

ker so zaradi skupinske krivde zaprte cele družine, skupaj z otroki in starimi starši; ker so ti zaporniki izpostavljeni grobim kršitvam človekovih pravic, mučenju, stradanju, prisilnemu delu in ker naj bi po poročilih približno 100 000 ljudi umrlo, pogosto zaradi izčrpanosti ali nezdravljenih bolezni,

| O. | ker satelitski posnetki in številne izjave severnokorejskih ubežnikov dokazujejo, da ima DLRK vsaj šest koncentracijskih taborišč z več kot 150 000 političnimi zaporniki, če pa se upoštevajo tudi druge kategorije zapornikov, na primer tiste, ki so se bili prisiljeni vrniti iz Kitajske, pa število zapornikov v koncentracijskih taboriščih preseže 200 000 ljudi, |
| --- | --- |

O.

ker satelitski posnetki in številne izjave severnokorejskih ubežnikov dokazujejo, da ima DLRK vsaj šest koncentracijskih taborišč z več kot 150 000 političnimi zaporniki, če pa se upoštevajo tudi druge kategorije zapornikov, na primer tiste, ki so se bili prisiljeni vrniti iz Kitajske, pa število zapornikov v koncentracijskih taboriščih preseže 200 000 ljudi,

| P. | ker je velik del prebivalstva prisiljen stradati in so v veliki meri odvisni od mednarodne pomoči v hrani in ker je Svetovni program za hrano poročal septembra 2009, da je tretjina Severnokorejk in otrok podhranjenih, |
| --- | --- |

P.

ker je velik del prebivalstva prisiljen stradati in so v veliki meri odvisni od mednarodne pomoči v hrani in ker je Svetovni program za hrano poročal septembra 2009, da je tretjina Severnokorejk in otrok podhranjenih,

| Q. | ker družbo usmerjata politika, da je vojska na prvem mestu in ideologija juche, ki zahteva čaščenje voditelja države, |
| --- | --- |

Q.

ker družbo usmerjata politika, da je vojska na prvem mestu in ideologija juche, ki zahteva čaščenje voditelja države,

| R. | ker so po verodostojnih poročilih ubežnikov prebivalci predmet kampanj za prisiljeno mobilnost delovne sile, medtem ko njihov dostop do izobraževanja in zaposlitvenih možnosti temelji na ideologiji songbun (družbeni položaj), ki je določen z njihovo pripadnostjo ali pripadnostjo njihove družine režimu, |
| --- | --- |

R.

ker so po verodostojnih poročilih ubežnikov prebivalci predmet kampanj za prisiljeno mobilnost delovne sile, medtem ko njihov dostop do izobraževanja in zaposlitvenih možnosti temelji na ideologiji songbun (družbeni položaj), ki je določen z njihovo pripadnostjo ali pripadnostjo njihove družine režimu,

| S. | ker je tako imenovana valutna reforma 30. novembra 2009 povzročila hudo škodo v že propadajočem gospodarstvu in še večje osiromašenje neprivilegiranih, s tem pa povzročila resno nezadovoljstvo v družbi, |
| --- | --- |

S.

ker je tako imenovana valutna reforma 30. novembra 2009 povzročila hudo škodo v že propadajočem gospodarstvu in še večje osiromašenje neprivilegiranih, s tem pa povzročila resno nezadovoljstvo v družbi,

| T. | ker noben novinar nima neomejenega dostopa v DLRK in ker samo osrednja korejska tiskovna agencija zagotavlja vire informacij za vse medijske hiše v Severni Koreji, medtem ko radijske in televizijske postaje prejemajo signal za prenos le iz vladnih postaj, sprejemanje tujih programov je strogo prepovedano, neupoštevanje tega pa zelo strogo kaznovano; ker večji del prebivalstva nima dostopa do interneta, |
| --- | --- |

T.

ker noben novinar nima neomejenega dostopa v DLRK in ker samo osrednja korejska tiskovna agencija zagotavlja vire informacij za vse medijske hiše v Severni Koreji, medtem ko radijske in televizijske postaje prejemajo signal za prenos le iz vladnih postaj, sprejemanje tujih programov je strogo prepovedano, neupoštevanje tega pa zelo strogo kaznovano; ker večji del prebivalstva nima dostopa do interneta,

| 1. | poziva DLRK, naj takoj preneha grobe, splošne in sistematične kršitve človekovih pravic, ki jih izvaja proti svojim prebivalcem ter ki lahko šteli za zločine proti človeštvu in spadajo v mednarodno kazenskopravno pristojnost; |
| --- | --- |

1.

poziva DLRK, naj takoj preneha grobe, splošne in sistematične kršitve človekovih pravic, ki jih izvaja proti svojim prebivalcem ter ki lahko šteli za zločine proti človeštvu in spadajo v mednarodno kazenskopravno pristojnost;

| 2. | poziva DLRK, naj takoj in za vedno ustavi javne usmrtitve in naj odpravi smrtno kazen; |
| --- | --- |

2.

poziva DLRK, naj takoj in za vedno ustavi javne usmrtitve in naj odpravi smrtno kazen;

| 3. | poziva DLRK, naj takoj ustavi izvensodne uboje in vedno večja izginotja, naj ustavi mučenje in prisilno delo ter naj izpusti politične zapornike in omogoči svojim državljanom svobodo potovanja; |
| --- | --- |

3.

poziva DLRK, naj takoj ustavi izvensodne uboje in vedno večja izginotja, naj ustavi mučenje in prisilno delo ter naj izpusti politične zapornike in omogoči svojim državljanom svobodo potovanja;

| 4. | poziva oblasti DLRK, naj vsem državljanom zagotovi dostop do potrebne hrane in humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

4.

poziva oblasti DLRK, naj vsem državljanom zagotovi dostop do potrebne hrane in humanitarne pomoči;

| 5. | poziva DLRK, naj svojim državljanom omogoči svobodo izražanja in tiskanja kot tudi necenzuriran dostop do interneta; |
| --- | --- |

5.

poziva DLRK, naj svojim državljanom omogoči svobodo izražanja in tiskanja kot tudi necenzuriran dostop do interneta;

| 6. | poziva EU, naj podpre ustanovitev preiskovalnega odbora ZN, ki bo ocenil pretekle in sedanje kršitve človekovih pravic v DLRK, da bi lahko ugotovil, v kolikšni meri so te kršitve in nekaznovanje, povezani z zlorabo, zločini proti človeštvu, in poziva države članice EU, naj v ta namen sodelujejo pri spodbujanju resolucije ZN na generalni skupščini; |
| --- | --- |

6.

poziva EU, naj podpre ustanovitev preiskovalnega odbora ZN, ki bo ocenil pretekle in sedanje kršitve človekovih pravic v DLRK, da bi lahko ugotovil, v kolikšni meri so te kršitve in nekaznovanje, povezani z zlorabo, zločini proti človeštvu, in poziva države članice EU, naj v ta namen sodelujejo pri spodbujanju resolucije ZN na generalni skupščini;

| 7. | glede na resnost položaja poziva EU, naj imenuje posebnega predstavnika EU za DLRK ter tako zagotovi trajno pozornost in usklajevanje znotraj Evropske unije in s ključnimi partnerji, kot so Združene države Amerike in Republika Koreja; |
| --- | --- |

7.

glede na resnost položaja poziva EU, naj imenuje posebnega predstavnika EU za DLRK ter tako zagotovi trajno pozornost in usklajevanje znotraj Evropske unije in s ključnimi partnerji, kot so Združene države Amerike in Republika Koreja;

| 8. | poziva oblasti DLRK, naj sledijo priporočilom, ki jih vsebuje poročilo delovne skupine o univerzalnem periodičnem pregledu, ki ga je sestavil Svet ZN za človekove pravice in naj za začetek omogoči Mednarodnemu odboru Rdečega križa vse vrste inšpekcij v centrih za pridržanje, posebnim poročevalcem ZN pa obisk države; |
| --- | --- |

8.

poziva oblasti DLRK, naj sledijo priporočilom, ki jih vsebuje poročilo delovne skupine o univerzalnem periodičnem pregledu, ki ga je sestavil Svet ZN za človekove pravice in naj za začetek omogoči Mednarodnemu odboru Rdečega križa vse vrste inšpekcij v centrih za pridržanje, posebnim poročevalcem ZN pa obisk države;

| 9. | poziva vlado DLRK, naj zagotovi obsežno preiskavo s preglednimi in zadovoljivimi rezultati, naj posreduje natančne in popolne informacije o državljanih EU in tretjih držav, za katere se sumi, da so jih v zadnjih desetletjih ugrabili državni agenti, in naj nemudoma izpustijo tiste, ki so v tej državi še vedno pridržani; |
| --- | --- |

9.

poziva vlado DLRK, naj zagotovi obsežno preiskavo s preglednimi in zadovoljivimi rezultati, naj posreduje natančne in popolne informacije o državljanih EU in tretjih držav, za katere se sumi, da so jih v zadnjih desetletjih ugrabili državni agenti, in naj nemudoma izpustijo tiste, ki so v tej državi še vedno pridržani;

| 10. | poziva države članice EU, naj še naprej podeljujejo azil beguncem iz Severne Koreje in sistematičneje pristopijo k organiziranju evropske in mednarodne zaščite za Severnokorejce, ki bežijo iz obupnih razmer, in poziva Evropsko komisijo, naj še naprej podpira organizacije civilne družbe, ki pomagajo severnokorejskim beguncem; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice EU, naj še naprej podeljujejo azil beguncem iz Severne Koreje in sistematičneje pristopijo k organiziranju evropske in mednarodne zaščite za Severnokorejce, ki bežijo iz obupnih razmer, in poziva Evropsko komisijo, naj še naprej podpira organizacije civilne družbe, ki pomagajo severnokorejskim beguncem;

| 11. | poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj preneha z aretacijami in vračanjem severnokorejskih beguncev v DLRK in s tem izpolni svoje obveznosti Konvencije o beguncih iz leta 1951 ter njenega Protokola iz leta 1967 in naj UNHCR omogoči dostop do severnokorejskih beguncev, da bi lahko ugotovili njihov položaj in pomagali pri varni nastanitvi, Severnokorejkam, ki so poročene z državljani Kitajske, pa naj dodelijo status rezidenta; |
| --- | --- |

11.

poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj preneha z aretacijami in vračanjem severnokorejskih beguncev v DLRK in s tem izpolni svoje obveznosti Konvencije o beguncih iz leta 1951 ter njenega Protokola iz leta 1967 in naj UNHCR omogoči dostop do severnokorejskih beguncev, da bi lahko ugotovili njihov položaj in pomagali pri varni nastanitvi, Severnokorejkam, ki so poročene z državljani Kitajske, pa naj dodelijo status rezidenta;

| 12. | poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj uporabi svoj tesni odnos z DLRK in spodbuja gospodarske in družbene reforme v tej državi, da bi se izboljšale življenjske razmere in socialne pravice Severnokorejcev; |
| --- | --- |

12.

poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj uporabi svoj tesni odnos z DLRK in spodbuja gospodarske in družbene reforme v tej državi, da bi se izboljšale življenjske razmere in socialne pravice Severnokorejcev;

| 13. | poziva Evropsko komisijo, naj v vseh pogovorih na visoki ravni in dialogu o človekovih pravicah med EU in Kitajsko opozarja na razmere na področju človekovih pravic v DLRK in na vprašanje severnokorejskih beguncev v Ljudski republiki Kitajski; |
| --- | --- |

13.

poziva Evropsko komisijo, naj v vseh pogovorih na visoki ravni in dialogu o človekovih pravicah med EU in Kitajsko opozarja na razmere na področju človekovih pravic v DLRK in na vprašanje severnokorejskih beguncev v Ljudski republiki Kitajski;

| 14. | poziva Evropsko komisijo, naj ohrani obstoječe programe humanitarne pomoči in komunikacijske kanale z DLRK, ter naj tesno nadzoruje razdeljevanje pomoči v hrani in humanitarno pomoč v Severni Koreji, da bi uresničila mednarodne standarde preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropsko komisijo, naj ohrani obstoječe programe humanitarne pomoči in komunikacijske kanale z DLRK, ter naj tesno nadzoruje razdeljevanje pomoči v hrani in humanitarno pomoč v Severni Koreji, da bi uresničila mednarodne standarde preglednosti in odgovornosti;

| 15. | poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj nadaljujejo aktiven dialog ter podpirajo nevladne organizacije in predstavnike civilne družbe, ki delujejo pri vzpostavljanju stikov z DLRK, da bi spodbudili spremembe, ki bi omogočile boljše razmere na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

15.

poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj nadaljujejo aktiven dialog ter podpirajo nevladne organizacije in predstavnike civilne družbe, ki delujejo pri vzpostavljanju stikov z DLRK, da bi spodbudili spremembe, ki bi omogočile boljše razmere na področju človekovih pravic;

| 16. | poziva Komisijo, naj v sporazum o prosti trgovini med EU in Republiko Korejo vključi klavzulo o nadzorovanju pravic delavcev, ki delajo v industrijskem kompleksu Kaesong v DLRK; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj v sporazum o prosti trgovini med EU in Republiko Korejo vključi klavzulo o nadzorovanju pravic delavcev, ki delajo v industrijskem kompleksu Kaesong v DLRK;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje državam članicam in državam kandidatkam, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladi Republike Koreje in vladi Demokratične ljudske republike Koreje, vladi Ljudske republike Kitajske in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje državam članicam in državam kandidatkam, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladi Republike Koreje in vladi Demokratične ljudske republike Koreje, vladi Ljudske republike Kitajske in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 6. julij 2010

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/137

---

Torek, 6. julij 2010Zahteva za zaščito poslanske imunitete Valdemarja Tomaševskega

P7_TA(2010)0252

Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Valdemarja Tomaševskega (2010/2047(IMM))

2011/C 351 E/22

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve za zaščito imunitete Valdemarja Tomaševskega, posredovane predsedniku Evropskega prlamenta 2. februarja 2010 in razglašene na plenarnem zasedanju 24. marca 2010,

po zagovoru Valdemarja Tomaševskega v skladu s členom 7(3) svojega poslovnika,

ob upoštevanju členov 8 in 9 protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen pogodbam, in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju statuta evropskih poslancev z dne 28. septembra 2005,

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0214/2010),

| A. | ker je Valdemar Tomaševski poslanec Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

A.

ker je Valdemar Tomaševski poslanec Evropskega parlamenta,

| B. | ker zoper Valdemarja Tomaševskega ne teče sodni postopek v smislu člena 8 protokola in torej ne gre za primer poslanske imunitete, |
| --- | --- |

B.

ker zoper Valdemarja Tomaševskega ne teče sodni postopek v smislu člena 8 protokola in torej ne gre za primer poslanske imunitete,

| C. | ker kodeks ravnanja za politične predstavnike države, ki je bil uveden z zakonom 19. septembra 2006 (X.N-816), njegovo spoštovanje pa zagotavlja glavna komisija za uradno etiko Republike Litve, ki je politični organ, ustanovljen z zakonom 1. julija 2008 (N.X-1777), določa, da velja tudi za evropske poslance, izvoljene v Litvi, |
| --- | --- |

C.

ker kodeks ravnanja za politične predstavnike države, ki je bil uveden z zakonom 19. septembra 2006 (X.N-816), njegovo spoštovanje pa zagotavlja glavna komisija za uradno etiko Republike Litve, ki je politični organ, ustanovljen z zakonom 1. julija 2008 (N.X-1777), določa, da velja tudi za evropske poslance, izvoljene v Litvi,

| D. | ker je 22. januarja 2010 glavna komisija za uradno etiko Republike Litve sprejela sklep, s katerim je Valdemarju Tomaševskemu na podlagi tega kodeksa ravnanja izdala „javno opozorilo“ v zvezi z njegovimi političnimi dejavnostmi evropskega poslanca, |
| --- | --- |

D.

ker je 22. januarja 2010 glavna komisija za uradno etiko Republike Litve sprejela sklep, s katerim je Valdemarju Tomaševskemu na podlagi tega kodeksa ravnanja izdala „javno opozorilo“ v zvezi z njegovimi političnimi dejavnostmi evropskega poslanca,

| E. | ker so v skladu s členom 2 statuta poslancev Evropskega parlamenta (1)„[p]oslanci [...] svobodni in neodvisni“, |
| --- | --- |

E.

ker so v skladu s členom 2 statuta poslancev Evropskega parlamenta (1)„[p]oslanci [...] svobodni in neodvisni“,

| F. | ob upoštevanju načela primarnosti prava Unije, |
| --- | --- |

F.

ob upoštevanju načela primarnosti prava Unije,

| G. | ker omenjeni sklep in zakonodaja Republike Litve, na katerem sklep temelji, predstavljata kršitev prava Unije, saj ne spoštujeta načeli svobode in neodvisnosti evropskega poslanca, ki ju določa člen 2 statuta poslancev, |
| --- | --- |

G.

ker omenjeni sklep in zakonodaja Republike Litve, na katerem sklep temelji, predstavljata kršitev prava Unije, saj ne spoštujeta načeli svobode in neodvisnosti evropskega poslanca, ki ju določa člen 2 statuta poslancev,

| H. | ker je naloga Evropske komisije kot varuhinje pogodb, da zoper Republiko Litvo začne postopek zaradi kršitve na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

H.

ker je naloga Evropske komisije kot varuhinje pogodb, da zoper Republiko Litvo začne postopek zaradi kršitve na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| 1. | poziva Evropsko komisijo, naj pri litvanskih oblasteh posreduje, da doseže spoštovanje prava Evropske unije, in naj po potrebi začne postopek zaradi kršitve prava Unije, ki ga določa člen 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

poziva Evropsko komisijo, naj pri litvanskih oblasteh posreduje, da doseže spoštovanje prava Evropske unije, in naj po potrebi začne postopek zaradi kršitve prava Unije, ki ga določa člen 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to odločitev in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje Evropski komisiji in pristojnim organom Republike Litve. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to odločitev in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje Evropski komisiji in pristojnim organom Republike Litve.

---

(1)  UL L 262, 7.10.2005, str.1.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 6. julij 2010

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/139

---

Torek, 6. julij 2010Pristop držav članic h Konvenciji o mednarodnih razstavah, podpisani 22. novembra 1928 v Parizu ***

P7_TA(2010)0248

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu držav članic za pristop h Konvenciji o mednarodnih razstavah, podpisani 22. novembra 1928 v Parizu in dopolnjeni s protokoli z dne 10. maja 1948, 16. novembra 1966, 30. novembra 1972 ter spremenjeni dne 24. junija 1982 in 31. maja 1988 (08100/2010 – C7-0105/2010 – 2010/0015(NLE))

2011/C 351 E/23

(Odobritev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08100/2010),

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in členom 218(6)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0105/2010),

ob upoštevanju členov 81 in 90 Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0201/2010),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/140

---

Torek, 6. julij 2010Sklenitev Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij h Konvenciji o varstvu morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja ***

P7_TA(2010)0249

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja h Konvenciji o varstvu morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja v imenu Evropske unije (09132/2010 – C7-0128/2010 – 2010/0016(NLE))

2011/C 351 E/24

(Odobritev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09132/2010),

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 192(1) in členom 218(6)(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0191/2010),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/140

---

Torek, 6. julij 2010Sporazum med Evropsko unijo ter Islandijo in Norveško o uporabi nekaterih določb sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ ***

P7_TA(2010)0250

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, ter priloge k temu sklepu (05309/2010 – C7-0031/2010 – 2009/0191(NLE))

2011/C 351 E/25

(Odobritev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, ter priloge k temu sklepu (05060/2009),

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05309/2010),

ob upoštevanju prošnje po odobritvi, ki jo je Svet vložil v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) v povezavi s točko (d) drugega pododstavka člena 82(1)(d) in členom 87(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0031/2010),

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0173/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Islandije in Norveške. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Islandije in Norveške.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/141

---

Torek, 6. julij 2010Sodelovanje Švice in Lihtenštajna pri dejavnostih agencije FRONTEX ***

P7_TA(2010)0251

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi dogovora med Evropsko unijo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (05707/2010 – C7-0217/2009 – 2009/0073(NLE))

2011/C 351 E/26

(Odobritev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka dogovora med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (10701/2009),

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2009)0255),

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05707/2010),

ob upoštevanju člena 62(2)(a) ter člena 66 v povezavi s členom 300(2), prvi pododstavek, prvi stavek in (3), prvi pododstavek Pogodbe ES, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0217/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 77(2)(b) ter člena 74 v povezavi s členom 218(6), drugi pododstavek, točka a(v) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0172/2010),

| 1. | odobri sklenitev dogovora; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev dogovora;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Švicarske konfederacije in Kneževine Lihtenštajn. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Švicarske konfederacije in Kneževine Lihtenštajn.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/142

---

Torek, 6. julij 2010Kakovost statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem *

P7_TA(2010)0253

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 479/2009 glede kakovosti statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (KOM(2010)0053 – C7-0064/2010 – 2010/0035(NLE))

2011/C 351 E/27

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0053),

ob upoštevanju tretjega pododstavka člena 126(14) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0064/2010),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 31. marca 2010 (1),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0220/2010),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe – akt o spremembi


  Uvodna izjava 1 a (novo) |
| | (1a) | Žal niti opozorilo Komisije (Eurostata), objavljeno že leta 2004, niti pobude, ki jih je Komisija pripravila na tem področju in jih opisala v sporočilu z dne 22. decembra 2004 z naslovom „K evropski strategiji upravljanja fiskalne statistike“ (2), ga, da bi Svet sprejel reforme okvira upravljanja za finančno statistiko, ki so bile zapoznele že takrat. S pravočasnim ukrepanjem bi dosti prej odkrili napake pri sporočanju zadevnih podatkov o javnem primanjkljaju, tako da bi iz tega izhajajočo krizo lahko vsaj omejili. Zato je odločilnega pomena, da se Komisiji (Eurostatu) zagotoviti primeren okvir pristojnosti, ustrezno osebje in čim večja neodvisnost. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 1 a (novo)

(1a)

Žal niti opozorilo Komisije (Eurostata), objavljeno že leta 2004, niti pobude, ki jih je Komisija pripravila na tem področju in jih opisala v sporočilu z dne 22. decembra 2004 z naslovom „K evropski strategiji upravljanja fiskalne statistike“ (2), ga, da bi Svet sprejel reforme okvira upravljanja za finančno statistiko, ki so bile zapoznele že takrat. S pravočasnim ukrepanjem bi dosti prej odkrili napake pri sporočanju zadevnih podatkov o javnem primanjkljaju, tako da bi iz tega izhajajočo krizo lahko vsaj omejili. Zato je odločilnega pomena, da se Komisiji (Eurostatu) zagotoviti primeren okvir pristojnosti, ustrezno osebje in čim večja neodvisnost.

Sprememba 2

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 1 b (novo)

| (1b) | Komisija bi morala oceniti in sprejeti ustrezne zaključke glede tega, kako je doslej potekalo zbiranje in ocenjevanje finančnih statističnih podatkov iz držav članic. Te zaključke bi morala sporočiti Evropskemu parlamentu. |
| --- | --- |

(1b)

Komisija bi morala oceniti in sprejeti ustrezne zaključke glede tega, kako je doslej potekalo zbiranje in ocenjevanje finančnih statističnih podatkov iz držav članic. Te zaključke bi morala sporočiti Evropskemu parlamentu.

Sprememba 3

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 3

| (3) | Revidirani okvir upravljanja za fiskalno statistiko
  je
  na splošno dobro deloval in je dosegel zadovoljiv izid v smislu pošiljanja ustreznih fiskalnih podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu
  . Zlasti države članice so večinoma pokazale
  dobro mero pripravljenosti za sodelovanje v dobri veri ter operativno sposobnost sporočanja visokokakovostnih fiskalnih podatkov. |
| --- | --- |

(3)

Revidirani okvir upravljanja za fiskalno statistiko
  je
  na splošno dobro deloval in je dosegel zadovoljiv izid v smislu pošiljanja ustreznih fiskalnih podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu
  . Zlasti države članice so večinoma pokazale
  dobro mero pripravljenosti za sodelovanje v dobri veri ter operativno sposobnost sporočanja visokokakovostnih fiskalnih podatkov.

| (3) | Čeprav je
  revidirani okvir upravljanja za fiskalno statistiko na splošno dobro deloval in je dosegel zadovoljiv izid v smislu pošiljanja ustreznih fiskalnih podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu
  ter je večina držav članic pokazala
  dobro mero pripravljenosti za sodelovanje v dobri veri ter operativno sposobnost sporočanja visokokakovostnih fiskalnih podatkov
  , bi bilo treba izkoristiti pretekle priložnosti za izboljšanje kakovosti in obsega podatkov, poslanih Komisiji (Eurostatu)
  . |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je
  revidirani okvir upravljanja za fiskalno statistiko na splošno dobro deloval in je dosegel zadovoljiv izid v smislu pošiljanja ustreznih fiskalnih podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu
  ter je večina držav članic pokazala
  dobro mero pripravljenosti za sodelovanje v dobri veri ter operativno sposobnost sporočanja visokokakovostnih fiskalnih podatkov
  , bi bilo treba izkoristiti pretekle priložnosti za izboljšanje kakovosti in obsega podatkov, poslanih Komisiji (Eurostatu)
  .

Sprememba 4

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 4

| (4) | Vendar so nedavni dogodki tudi jasno pokazali, da sedanji okvir upravljanja za fiskalno statistiko še vedno ne zmanjšuje v potrebni meri tveganja namernega pošiljanja nepravilnih ali netočnih podatkov Komisiji. |
| --- | --- |

(4)

Vendar so nedavni dogodki tudi jasno pokazali, da sedanji okvir upravljanja za fiskalno statistiko še vedno ne zmanjšuje v potrebni meri tveganja namernega pošiljanja nepravilnih ali netočnih podatkov Komisiji.

| (4) | Vendar so nedavni dogodki
  v Uniji
  tudi jasno pokazali, da sedanji okvir upravljanja za fiskalno statistiko še vedno ne zmanjšuje v potrebni meri tveganja namernega pošiljanja nepravilnih ali netočnih podatkov Komisiji. |
| --- | --- |

(4)

Vendar so nedavni dogodki
  v Uniji
  tudi jasno pokazali, da sedanji okvir upravljanja za fiskalno statistiko še vedno ne zmanjšuje v potrebni meri tveganja namernega pošiljanja nepravilnih ali netočnih podatkov Komisiji.

Sprememba 5

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Zanesljivost statistike, ki jo Komisija (Eurostat) objavlja na ravni Unije, je neposredno odvisna od zanesljivosti statističnih podatkov, ki jih države članice zbirajo na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(4a)

Zanesljivost statistike, ki jo Komisija (Eurostat) objavlja na ravni Unije, je neposredno odvisna od zanesljivosti statističnih podatkov, ki jih države članice zbirajo na nacionalni ravni.

Sprememba 6

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 4 b (novo)

| (4b) | Za preprečitev kakršnega koli odvečnega pritiska nacionalnih vlad na z zakonom določene nacionalne statistične organe je bistveno zagotoviti institucionalno neodvisnost teh organov. |
| --- | --- |

(4b)

Za preprečitev kakršnega koli odvečnega pritiska nacionalnih vlad na z zakonom določene nacionalne statistične organe je bistveno zagotoviti institucionalno neodvisnost teh organov.

Sprememba 7

Predlog uredbe– akt o spremembi

Uvodna izjava 5

| (5) | V zvezi s tem mora imeti Komisija (Eurostat) dodatne pravice dostopa do razširjenega obsega informacij za potrebe ocene kakovosti podatkov. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi s tem mora imeti Komisija (Eurostat) dodatne pravice dostopa do razširjenega obsega informacij za potrebe ocene kakovosti podatkov.

| (5) | V zvezi s tem mora imeti Komisija (Eurostat) dodatne pravice dostopa do razširjenega obsega informacij za potrebe ocene kakovosti podatkov.
  Bistveno je, da se podatki, pridobljeni od držav članic, v ustreznem času posredujejo generalnemu direktoratu za statistiko pri Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi s tem mora imeti Komisija (Eurostat) dodatne pravice dostopa do razširjenega obsega informacij za potrebe ocene kakovosti podatkov.
  Bistveno je, da se podatki, pridobljeni od držav članic, v ustreznem času posredujejo generalnemu direktoratu za statistiko pri Evropski centralni banki.

Sprememba 8

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Za primerljivost ekonomskih podatkov je potrebna enotna metodologija. Zato si mora Komisija prizadevati za uskladitev zbiranja statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(5a)

Za primerljivost ekonomskih podatkov je potrebna enotna metodologija. Zato si mora Komisija prizadevati za uskladitev zbiranja statističnih podatkov.

Sprememba 9

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 6

| (6) | Komisija (Eurostat) bi morala biti pri izvajanju nadzornih obiskov v državi članici, katere statistični podatki se preverjajo, upravičena do dostopa do računov državnih organov na centralni, državni in lokalni ravni ter na ravni socialne varnosti, zagotoviti pa ji je treba tudi temeljne podrobne računovodske informacije, ustrezne statistične raziskave in vprašalnike ter druge povezane informacije ob upoštevanju zakonodaje o varstvu podatkov in statistične zaupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija (Eurostat) bi morala biti pri izvajanju nadzornih obiskov v državi članici, katere statistični podatki se preverjajo, upravičena do dostopa do računov državnih organov na centralni, državni in lokalni ravni ter na ravni socialne varnosti, zagotoviti pa ji je treba tudi temeljne podrobne računovodske informacije, ustrezne statistične raziskave in vprašalnike ter druge povezane informacije ob upoštevanju zakonodaje o varstvu podatkov in statistične zaupnosti.

| (6) | Komisija (Eurostat) bi morala biti pri izvajanju nadzornih obiskov v državi članici, katere statistični podatki se preverjajo, upravičena do dostopa do računov državnih organov na centralni, državni in lokalni ravni ter na ravni socialne varnosti, zagotoviti pa ji je treba tudi temeljne podrobne računovodske informacije, ustrezne statistične raziskave in vprašalnike ter druge povezane informacije,
  tudi o zunajbilančnih transakcijah,
  ob upoštevanju zakonodaje o varstvu podatkov in statistične zaupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija (Eurostat) bi morala biti pri izvajanju nadzornih obiskov v državi članici, katere statistični podatki se preverjajo, upravičena do dostopa do računov državnih organov na centralni, državni in lokalni ravni ter na ravni socialne varnosti, zagotoviti pa ji je treba tudi temeljne podrobne računovodske informacije, ustrezne statistične raziskave in vprašalnike ter druge povezane informacije,
  tudi o zunajbilančnih transakcijah,
  ob upoštevanju zakonodaje o varstvu podatkov in statistične zaupnosti.

Sprememba 10

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | Da bi Komisiji (Eurostatu) omogočili, da bo lahko odgovorno izvajal svoje razširjene nadzorne funkcije, je treba na ustreznih področjih povečati število usposobljenega osebja. Povečanje osebja in stroškov bi moralo biti krito s proračunskimi prerazporeditvami in prerazporeditvijo mest znotraj Komisije. |
| --- | --- |

(6a)

Da bi Komisiji (Eurostatu) omogočili, da bo lahko odgovorno izvajal svoje razširjene nadzorne funkcije, je treba na ustreznih področjih povečati število usposobljenega osebja. Povečanje osebja in stroškov bi moralo biti krito s proračunskimi prerazporeditvami in prerazporeditvijo mest znotraj Komisije.

Sprememba 11

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 7

| (7) | Javni računi posameznih splošnih državnih služb ter javnih služb, uvrščenih zunaj splošnega državnega sektorja, morajo biti glavni predmet preverjanj, javne račune pa je treba oceniti v smislu njihove statistične uporabe. |
| --- | --- |

(7)

Javni računi posameznih splošnih državnih služb ter javnih služb, uvrščenih zunaj splošnega državnega sektorja, morajo biti glavni predmet preverjanj, javne račune pa je treba oceniti v smislu njihove statistične uporabe.

| (7) | Javni računi posameznih splošnih državnih služb ter javnih služb, uvrščenih zunaj splošnega državnega sektorja, morajo biti glavni predmet preverjanj, javne račune pa je treba oceniti v smislu njihove statistične uporabe.
  V pomoč proračunski oceni bi bilo treba uporabiti tudi srednjeročne analize in večletne okvire. |
| --- | --- |

(7)

Javni računi posameznih splošnih državnih služb ter javnih služb, uvrščenih zunaj splošnega državnega sektorja, morajo biti glavni predmet preverjanj, javne račune pa je treba oceniti v smislu njihove statistične uporabe.
  V pomoč proračunski oceni bi bilo treba uporabiti tudi srednjeročne analize in večletne okvire.

Sprememba 12

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 8 a (novo)

| (8a) | Države članice bi morale Komisiji (Eurostatu) zagotoviti vse statistične in proračunske informacije na podlagi standardizirane in mednarodno sprejete računovodske metode. |
| --- | --- |

(8a)

Države članice bi morale Komisiji (Eurostatu) zagotoviti vse statistične in proračunske informacije na podlagi standardizirane in mednarodno sprejete računovodske metode.

Sprememba 13

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 8 b (novo)

| (8b) | Komisija bi morala v okviru pakta za stabilnost in rast razmisliti o oblikovanju sankcij za posredovanje napačno predstavljenih makroekonomskih statističnih podatkov držav članic. Razmisliti bi morala o uvedbi tovrstnih sankcij proti državam članicam, ki potvarjajo makroekonomske statistične podatke o svojem proračunskem primanjkljaju in državnem dolgu. |
| --- | --- |

(8b)

Komisija bi morala v okviru pakta za stabilnost in rast razmisliti o oblikovanju sankcij za posredovanje napačno predstavljenih makroekonomskih statističnih podatkov držav članic. Razmisliti bi morala o uvedbi tovrstnih sankcij proti državam članicam, ki potvarjajo makroekonomske statistične podatke o svojem proračunskem primanjkljaju in državnem dolgu.

Sprememba 14

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka -1 (novo)

Uredba (ES) št. 479/2009

Člen 2 – odstavek 1

| (-1) | v členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:



  „1.   ‚Zneski načrtovanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga‘ so zneski, ki jih države članice določijo za tekoče leto. To so najnovejše uradne napovedi, v katerih so upoštevane najnovejše odločitve za proračun, gospodarski razvoj in napovedi ter mesečni in četrtletni rezultati. Pripravijo se čim prej pred rokom za poročanje.“; |
| --- | --- |

(-1)

v členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„1.   ‚Zneski načrtovanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga‘ so zneski, ki jih države članice določijo za tekoče leto. To so najnovejše uradne napovedi, v katerih so upoštevane najnovejše odločitve za proračun, gospodarski razvoj in napovedi ter mesečni in četrtletni rezultati. Pripravijo se čim prej pred rokom za poročanje.“;

Sprememba 15

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 479/2009

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   Države članice Komisiji (Eurostatu) čim prej zagotovijo dostop do vseh zahtevanih informacij za oceno kakovosti podatkov
  , vključno s statističnimi informacijami, kot so
  podatki iz nacionalnih računov
  , popisov, preglednic
  za sporočanje podatkov za postopek čezmernega primanjkljaja,
  dodatnih vprašalnikov
  in
  pojasnil
  v zvezi z uradnimi obvestili.

2.   Države članice Komisiji (Eurostatu) čim prej zagotovijo dostop do vseh zahtevanih
  statističnih in proračunskih
  informacij za oceno kakovosti podatkov
  . Te informacije temeljijo na standardizirani in mednarodno sprejeti računovodski metodi, ki jo potrdi Komisija (Eurostat). Statistične in proračunske informacije so med drugim zlasti:

| (a) | podatki iz nacionalnih računov
  ; |
| --- | --- |

(a)

podatki iz nacionalnih računov
  ;

| (b) | popisi; |
| --- | --- |

(b)

popisi;

| (c) | preglednice
  za sporočanje podatkov za postopek čezmernega primanjkljaja
  ; |
| --- | --- |

(c)

preglednice
  za sporočanje podatkov za postopek čezmernega primanjkljaja
  ;

| (d) | dodatni vprašalniki
  in
  pojasnila
  v zvezi z uradnimi obvestili
  postopka čezmernega primanjkljaja; |
| --- | --- |

(d)

dodatni vprašalniki
  in
  pojasnila
  v zvezi z uradnimi obvestili
  postopka čezmernega primanjkljaja;

| (e) | informacije, ki jih posredujejo skupna revizijska služba, ministrstvo za finance ali pristojni regionalni organ za izvajanje nacionalnega in regionalnega proračuna države članice; |
| --- | --- |

(e)

informacije, ki jih posredujejo skupna revizijska služba, ministrstvo za finance ali pristojni regionalni organ za izvajanje nacionalnega in regionalnega proračuna države članice;

| (f) | računi izvenproračunskih teles ali neprofitnih organizacij ter podobnih organov, ki v državnih računih spadajo pod splošni državni sektor; |
| --- | --- |

(f)

računi izvenproračunskih teles ali neprofitnih organizacij ter podobnih organov, ki v državnih računih spadajo pod splošni državni sektor;

| (g) | izčrpne informacije o vseh vrstah zunajbilančnih organov; |
| --- | --- |

(g)

izčrpne informacije o vseh vrstah zunajbilančnih organov;

| (h) | računi skladov socialne varnosti; ter |
| --- | --- |

(h)

računi skladov socialne varnosti; ter

| (i) | raziskave lokalnih vlad
  . |
| --- | --- |

(i)

raziskave lokalnih vlad
  .

Sprememba 16

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 479/2009

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1

3.   Metodološki obiski so namenjeni spremljanju postopkov in preverjanju računov, ki upravičujejo sporočene dejanske podatke, in pripravi podrobnih sklepov glede kakovosti sporočenih podatkov, kakor to opredeljuje člen 8(1).

3.   Metodološki obiski so
  lahko nenapovedani in so
  namenjeni spremljanju postopkov
  , med drugim neodvisnosti nacionalnega statističnega organa od vlade
  , in preverjanju računov, ki upravičujejo sporočene dejanske podatke, in pripravi podrobnih sklepov glede kakovosti sporočenih podatkov, kakor to opredeljuje člen 8(1).

Sprememba 17

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 479/2009

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 2

Metodološki obiski se izvajajo le
  v izjemnih
  primerih, kadar
  se jasno ugotovijo znatna
  tveganja ali težave v zvezi s kakovostjo podatkov.

Metodološki obiski
  , napovedani ali nenapovedani,
  se izvajajo le v primerih, kadar
  obstaja sum za resna
  tveganja ali težave v zvezi s kakovostjo podatkov.
  Komisija sestavi seznam primerov, ki se obravnavajo kot znatno tveganje ali težava, kar zadeva kakovost podatkov. Ta seznam se sestavi po posvetovanju z OMFPS.

Sprememba 18

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 479/2009

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Države članice na zahtevo Komisije (Eurostata) zagotovijo pomoč strokovnjakov na področju nacionalnega računovodstva, vključno s pomočjo pri pripravi in izvedbi metodoloških obiskov. Ti strokovnjaki dajo pri opravljanju svojih nalog na voljo svoje neodvisno strokovno znanje. Seznam strokovnjakov na področju nacionalnega računovodstva se sestavi na podlagi predlogov, ki so jih nacionalni organi, pristojni za poročanje o čezmernem primanjkljaju, poslali Komisiji (Eurostatu).

1.   Države članice na zahtevo Komisije (Eurostata) zagotovijo pomoč strokovnjakov na področju nacionalnega računovodstva, vključno s pomočjo pri pripravi in izvedbi metodoloških obiskov
  , ki so lahko tudi nenapovedani
  . Ti strokovnjaki dajo pri opravljanju svojih nalog na voljo svoje neodvisno strokovno znanje
  in opravijo posebno usposabljanje, da se zagotovi visoka raven strokovnega znanja in nepristranskosti
  . Seznam strokovnjakov na področju nacionalnega računovodstva se sestavi na podlagi predlogov, ki so jih nacionalni organi, pristojni za poročanje o čezmernem primanjkljaju, poslali Komisiji (Eurostatu).

Sprememba 19

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 479/2009

Člen 12 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   V okviru metodoloških obiskov ima Komisija (Eurostat) pravico do dostopa do računov vseh državnih organov na centralni, državni, lokalni ravni ter na ravni socialne varnosti, zagotoviti pa ji je treba tudi temeljne podrobne računovodske informacije, kot so transakcije in bilance stanja, ustrezne statistične raziskave in vprašalniki ter druge povezane informacije, na primer analitični dokumenti in računovodski podatki drugih javnih organov.

2.   V okviru metodoloških obiskov
  , ki so lahko tudi nenapovedani,
  ima Komisija (Eurostat) pravico do dostopa do računov vseh državnih organov na centralni, državni, lokalni ravni ter na ravni socialne varnosti
  (tudi državnega pokojninskega zavarovanja)
  , zagotoviti pa ji je treba tudi temeljne podrobne računovodske informacije, kot so transakcije in bilance stanja, ustrezne statistične raziskave in vprašalniki ter druge povezane informacije, na primer analitični dokumenti in računovodski podatki drugih javnih organov.

Sprememba 20

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 479/2009

Člen 12 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Predstavniki Evropske centralne banke se lahko udeležijo metodoloških obiskov in pomagajo uradnikom Komisije (Eurostata).

Sprememba 21

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 479/2009

Člen 12 – odstavek 2 – pododstavek 1 b (novo)

Komisija (Eurostat) sme izvajati preglede na kraju samem in razgovore z vsemi organizacijami, za katere presodi, da so pomembne za njeno delo.

Sprememba 22

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 479/2009

Člen 12 – odstavek 2 – pododstavek 2

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da omogočijo metodološke obiske. Navedeni obiski se lahko izvajajo v nacionalnih organih, vključenih v poročanje v okviru postopka čezmernega primanjkljaja, ter v vseh službah, neposredno ali posredno vključenih v pripravo državnih proračunskih podatkov in podatkov o zunanjem dolgu. Države članice zagotovijo, da navedeni nacionalni organi in službe ter – kadar je potrebno – nacionalni organi, ki so po svoji dolžnosti odgovorni za nadzor javnih računov, uradnikom Komisije ali drugim strokovnjakom iz odstavka 1 zagotovijo pomoč, ki jo potrebujejo pri opravljanju svojih nalog, vključno s tem, da jim dajo na voljo dokumente za utemeljitev dejanskih sporočenih podatkov o primanjkljaju in dolgu ter o temeljnih državnih proračunskih podatkih. Zaupne evidence nacionalnega statističnega sistema se sporočijo samo Komisiji (Eurostatu).

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da omogočijo metodološke obiske
  , ki so lahko tudi nenapovedani
  . Navedeni obiski se lahko izvajajo v nacionalnih organih, vključenih v poročanje v okviru postopka čezmernega primanjkljaja, ter v vseh službah, neposredno ali posredno vključenih v pripravo državnih proračunskih podatkov in podatkov o zunanjem dolgu. Države članice zagotovijo, da navedeni nacionalni organi in službe ter – kadar je potrebno – nacionalni organi, ki so po svoji dolžnosti odgovorni za nadzor javnih računov, uradnikom Komisije ali drugim strokovnjakom iz odstavka 1 zagotovijo pomoč, ki jo potrebujejo pri opravljanju svojih nalog, vključno s tem, da jim dajo na voljo dokumente za utemeljitev dejanskih sporočenih podatkov o primanjkljaju in dolgu ter o temeljnih državnih proračunskih podatkih. Zaupne evidence nacionalnega statističnega sistema se sporočijo samo Komisiji (Eurostatu).

Sprememba 23

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5 a (novo)

Uredba (ES) št. 479/2009

Člen 16 – odstavek 1

| (5a) | v členu 16 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:



  „1.   Države članice zagotovijo, da so dejanski podatki, sporočeni Komisiji (Eurostatu), v skladu z načeli iz členov 2 in 12 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (3). V tem okviru morajo nacionalni statistični organi zagotoviti, da so sporočeni podatki skladni s členom 1 te uredbe ter s temeljnimi računovodskimi pravili ESR 95. Države članice zagotovijo, da se nacionalnim statističnim organom omogoči dostop do vseh relevantnih informacij, potrebnih za opravljanje te naloge. |
| --- | --- |

(5a)

v členu 16 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da so dejanski podatki, sporočeni Komisiji (Eurostatu), v skladu z načeli iz členov 2 in 12 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (3). V tem okviru morajo nacionalni statistični organi zagotoviti, da so sporočeni podatki skladni s členom 1 te uredbe ter s temeljnimi računovodskimi pravili ESR 95. Države članice zagotovijo, da se nacionalnim statističnim organom omogoči dostop do vseh relevantnih informacij, potrebnih za opravljanje te naloge.

---

(1)  UL C 103, 22.4.2010, str. 1.

(2)  
  KOM(2004)0832.

(3)  

  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.
  “

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/149

---

Torek, 6. julij 2010Pravice potnikov v avtobusnem prevozu ***II

P7_TA(2010)0256

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (05218/3/2010 – C7-0077/2010 – 2008/0237(COD))

2011/C 351 E/28

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05218/3/2010 – C7-0077/2010),

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0817),

ob upoštevanju členov 251(2) in 71(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0469/2008),

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665)“,

ob upoštevanju členov 294(7) in 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. julija 2009 (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem za drugo obravnavo (A7-0174/2010),

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila z dne 23. aprila 2009, P6_TA(2009)0281.

(2)  UL C 317, 23.12.2009, str. 99.

---

Torek, 6. julij 2010P7_TC2-COD(2008)0237

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dejavnost Unije na področju avtobusnega prevoza bi morala biti med drugim usmerjena v zagotavljanje visoke ravni varstva potnikov, ki je primerljiva z drugimi načini prevoza in velja povsod, kjer potujejo. Poleg tega bi bilo treba v celoti upoštevati zahteve varstva potrošnikov na splošno. |
| --- | --- |

(1)

Dejavnost Unije na področju avtobusnega prevoza bi morala biti med drugim usmerjena v zagotavljanje visoke ravni varstva potnikov, ki je primerljiva z drugimi načini prevoza in velja povsod, kjer potujejo. Poleg tega bi bilo treba v celoti upoštevati zahteve varstva potrošnikov na splošno.

| (2) | Ker je potnik v avtobusnem prevozu šibkejša stranka prevozne pogodbe, bi bilo treba vsem potnikom zagotoviti minimalno raven zaščite. |
| --- | --- |

(2)

Ker je potnik v avtobusnem prevozu šibkejša stranka prevozne pogodbe, bi bilo treba vsem potnikom zagotoviti minimalno raven zaščite.

| (3) | Pri ukrepih Unije za izboljšanje pravic potnikov v sektorju avtobusnih prevozov bi bilo treba upoštevati posebnosti tega prometnega sektorja, ki ga tvorijo predvsem mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

(3)

Pri ukrepih Unije za izboljšanje pravic potnikov v sektorju avtobusnih prevozov bi bilo treba upoštevati posebnosti tega prometnega sektorja, ki ga tvorijo predvsem mala in srednje velika podjetja.

| (4) | Ob upoštevanju značilnosti posebnega linijskega prevoza in prevoza za lastni račun, bi morale biti te vrste prevoza izvzete iz področja uporabe te uredbe. V posebne linijske prevoze bi morali biti vključene namenske storitve prevoza invalidnih oseb ter oseb z omejeno mobilnostjo, prevoz delavcev med domom in delovnim mestom, prevoz šolarjev in študentov do izobraževalnih ustanov in nazaj. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju značilnosti posebnega linijskega prevoza in prevoza za lastni račun, bi morale biti te vrste prevoza izvzete iz področja uporabe te uredbe. V posebne linijske prevoze bi morali biti vključene namenske storitve prevoza invalidnih oseb ter oseb z omejeno mobilnostjo, prevoz delavcev med domom in delovnim mestom, prevoz šolarjev in študentov do izobraževalnih ustanov in nazaj.

| (5) | Države članice bi morale ob upoštevanju posebnosti mestnega, primestnega in regionalnega linijskega prevoza
  , ki sestavlja z mestnim in primestnim prevozom celoto,
  imeti pravico, da tovrstne prevoze izvzamejo iz področja uporabe ▐ dela te uredbe. Države članice bi morale pri opredelitvi
  tega
  mestnega, primestnega in regionalnega linijskega prevoza upoštevati merila, kot so
  upravne enote, zemljepisne razmere,
  oddaljenost, pogostost prevozov, število predvidenih postankov, vrsta uporabljenih avtobusov, sistem vozovnic, nihanja v številu potnikov med konicami in izven njih, kode avtobusov in vozni redi. |
| --- | --- |

(5)

Države članice bi morale ob upoštevanju posebnosti mestnega, primestnega in regionalnega linijskega prevoza
  , ki sestavlja z mestnim in primestnim prevozom celoto,
  imeti pravico, da tovrstne prevoze izvzamejo iz področja uporabe ▐ dela te uredbe. Države članice bi morale pri opredelitvi
  tega
  mestnega, primestnega in regionalnega linijskega prevoza upoštevati merila, kot so
  upravne enote, zemljepisne razmere,
  oddaljenost, pogostost prevozov, število predvidenih postankov, vrsta uporabljenih avtobusov, sistem vozovnic, nihanja v številu potnikov med konicami in izven njih, kode avtobusov in vozni redi.

| (6) | V primeru nesreč s smrtnim izidom ali poškodbo bi morala za potnike veljati pravila o odgovornosti, ki so primerljiva s tistimi, ki se uporabljajo za druge načine prevoza
  . |
| --- | --- |

(6)

V primeru nesreč s smrtnim izidom ali poškodbo bi morala za potnike veljati pravila o odgovornosti, ki so primerljiva s tistimi, ki se uporabljajo za druge načine prevoza
  .

| (7) | Prevozniki bi morali biti odgovorni za izgubo ali poškodbo prtljage potnikov pod pogoji, primerljivimi s tistimi, ki se uporabljajo za druge načine prevoza
  . |
| --- | --- |

(7)

Prevozniki bi morali biti odgovorni za izgubo ali poškodbo prtljage potnikov pod pogoji, primerljivimi s tistimi, ki se uporabljajo za druge načine prevoza
  .

| (8) | Potniki bi morali, poleg odškodnine v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, v primeru smrti ali osebne poškodbe oziroma izgube ali poškodbe prtljage zaradi nesreč, ki se zgodijo pri uporabi avtobusa, imeti pravico do pomoči v zvezi s takojšnjimi praktičnimi
  in ekonomskimi
  potrebami po nesreči. V to pomoč bi
  morali biti po potrebi
  vključeni prva pomoč, nastanitev, hrana, oblačila, prevoz
  in pogrebni stroški
  .
  V primeru smrti ali poškodbe posameznika mora prevoznik vnaprej plačati tudi neposredne ekonomske potrebe na osnovi, ki je sorazmerna z utrpelo škodo, če je prevoznik odgovoren za nesrečo po dokazih prima facie. |
| --- | --- |

(8)

Potniki bi morali, poleg odškodnine v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, v primeru smrti ali osebne poškodbe oziroma izgube ali poškodbe prtljage zaradi nesreč, ki se zgodijo pri uporabi avtobusa, imeti pravico do pomoči v zvezi s takojšnjimi praktičnimi
  in ekonomskimi
  potrebami po nesreči. V to pomoč bi
  morali biti po potrebi
  vključeni prva pomoč, nastanitev, hrana, oblačila, prevoz
  in pogrebni stroški
  .
  V primeru smrti ali poškodbe posameznika mora prevoznik vnaprej plačati tudi neposredne ekonomske potrebe na osnovi, ki je sorazmerna z utrpelo škodo, če je prevoznik odgovoren za nesrečo po dokazih prima facie.

| (9) | Na splošno bi morale biti avtobusne potniške storitve za potnike koristne. Zato bi morale imeti invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo, ki je posledica invalidnosti, starosti ali drugih dejavnikov, možnost uporabe storitev avtobusnega prevoza, ki so primerljive z možnostmi drugih državljanov. Invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo imajo enake pravice glede prostega pretoka, svobodnega odločanja in nediskriminacije kot vsi drugi državljani. |
| --- | --- |

(9)

Na splošno bi morale biti avtobusne potniške storitve za potnike koristne. Zato bi morale imeti invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo, ki je posledica invalidnosti, starosti ali drugih dejavnikov, možnost uporabe storitev avtobusnega prevoza, ki so primerljive z možnostmi drugih državljanov. Invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo imajo enake pravice glede prostega pretoka, svobodnega odločanja in nediskriminacije kot vsi drugi državljani.

| (10) | Z vidika člena 9 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov ter z namenom, da se invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo zagotovijo možnosti avtobusnega prevoza, primerljive možnostim drugih državljanov, bi bilo treba določiti pravila o nediskriminaciji in pomoči med potovanjem. Te osebe bi bilo torej treba sprejeti in se jim prevoz ne bi smel zavrniti zaradi invalidnosti ali omejene mobilnosti, razen iz razlogov, ki so upravičeni na podlagi varnosti ali zahtev oziroma razlogov v zvezi z zasnovo vozila ali infrastrukturo. V okviru zadevne zakonodaje za varstvo delavcev bi morale imeti invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo pravico do pomoči na postajah in na prevoznih sredstvih. Za doseganje socialne vključenosti bi jim morala biti takšna pomoč na voljo brezplačno. Prevozniki bi morali določiti pogoje dostopa, po možnosti z uporabo evropskega standardizacijskega sistema. |
| --- | --- |

(10)

Z vidika člena 9 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov ter z namenom, da se invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo zagotovijo možnosti avtobusnega prevoza, primerljive možnostim drugih državljanov, bi bilo treba določiti pravila o nediskriminaciji in pomoči med potovanjem. Te osebe bi bilo torej treba sprejeti in se jim prevoz ne bi smel zavrniti zaradi invalidnosti ali omejene mobilnosti, razen iz razlogov, ki so upravičeni na podlagi varnosti ali zahtev oziroma razlogov v zvezi z zasnovo vozila ali infrastrukturo. V okviru zadevne zakonodaje za varstvo delavcev bi morale imeti invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo pravico do pomoči na postajah in na prevoznih sredstvih. Za doseganje socialne vključenosti bi jim morala biti takšna pomoč na voljo brezplačno. Prevozniki bi morali določiti pogoje dostopa, po možnosti z uporabo evropskega standardizacijskega sistema.

| (11) | Pri odločitvah glede načrta novih postaj in pri velikih prenovah bi morali upravljavci postaj
  brez izjeme in kot osnovni pogoj
  upoštevati potrebe invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo
  v skladu z zahtevami za konstrukcijo, namenjeno vsem uporabnikom
  . V vsakem primeru bi morali upravljavci postaj določiti kontaktne točke, na katerih lahko zadevne osebe sporočijo svoj prihod in potrebo po pomoči. |
| --- | --- |

(11)

Pri odločitvah glede načrta novih postaj in pri velikih prenovah bi morali upravljavci postaj
  brez izjeme in kot osnovni pogoj
  upoštevati potrebe invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo
  v skladu z zahtevami za konstrukcijo, namenjeno vsem uporabnikom
  . V vsakem primeru bi morali upravljavci postaj določiti kontaktne točke, na katerih lahko zadevne osebe sporočijo svoj prihod in potrebo po pomoči.

| (12) | Prevozniki bi prav tako morali upoštevati navedene potrebe pri odločanju o zasnovi novih in obnovljenih vozil. |
| --- | --- |

(12)

Prevozniki bi prav tako morali upoštevati navedene potrebe pri odločanju o zasnovi novih in obnovljenih vozil.

| (13) | Države članice bi morale izboljšati obstoječo infrastrukturo, kjer je to potrebno, da bi prevozniki lahko omogočili dostop invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo ter jim ponudili ustrezno pomoč. |
| --- | --- |

(13)

Države članice bi morale izboljšati obstoječo infrastrukturo, kjer je to potrebno, da bi prevozniki lahko omogočili dostop invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo ter jim ponudili ustrezno pomoč.

| (14) | Da bi se zadovoljilo potrebam invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo, bi moralo biti osebje ustrezno usposobljeno. Da bi bilo olajšano medsebojno priznavanje nacionalnih kvalifikacij voznikov, bi bilo lahko kot del temeljne kvalifikacije ali rednega usposabljanja organizirano usposabljanje glede osveščanja o invalidnosti, kot je to navedeno v Direktivi 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov (3). Da bi bila uvedba zahtev za usposabljanje usklajena z roki iz navedene direktive, bi bilo treba za omejeno časovno obdobje dopustiti možnost za izjemo. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se zadovoljilo potrebam invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo, bi moralo biti osebje ustrezno usposobljeno. Da bi bilo olajšano medsebojno priznavanje nacionalnih kvalifikacij voznikov, bi bilo lahko kot del temeljne kvalifikacije ali rednega usposabljanja organizirano usposabljanje glede osveščanja o invalidnosti, kot je to navedeno v Direktivi 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov (3). Da bi bila uvedba zahtev za usposabljanje usklajena z roki iz navedene direktive, bi bilo treba za omejeno časovno obdobje dopustiti možnost za izjemo.

| (15) | Treba bi se bilo
  posvetovati z reprezentativnimi organizacijami invalidnih oseb ali oseb z omejeno mobilnostjo, oziroma jih vključiti v
  pripravo vsebin
  usposabljanja v zvezi z invalidnostjo. |
| --- | --- |

(15)

Treba bi se bilo
  posvetovati z reprezentativnimi organizacijami invalidnih oseb ali oseb z omejeno mobilnostjo, oziroma jih vključiti v
  pripravo vsebin
  usposabljanja v zvezi z invalidnostjo.

| (16) | V pravice potnikov v avtobusnem prevozu bi moralo biti vključeno obveščanje o storitvah pred in med potovanjem. Vse bistvene informacije, ki so zagotovljene potnikom v avtobusnem prevozu, bi bilo treba zagotoviti tudi v nadomestnih oblikah, ki so dostopne invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo
  , kot so povečan tisk, enostaven jezik, brajica, elektronska sporočila, dostopna s prilagoditvenimi tehnologijami, in zvočni zapisi
  . |
| --- | --- |

(16)

V pravice potnikov v avtobusnem prevozu bi moralo biti vključeno obveščanje o storitvah pred in med potovanjem. Vse bistvene informacije, ki so zagotovljene potnikom v avtobusnem prevozu, bi bilo treba zagotoviti tudi v nadomestnih oblikah, ki so dostopne invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo
  , kot so povečan tisk, enostaven jezik, brajica, elektronska sporočila, dostopna s prilagoditvenimi tehnologijami, in zvočni zapisi
  .

| (17) | Ta uredba ne bi smela omejevati pravic prevoznikov, da zahtevajo odškodnino od katere koli osebe, vključno s tretjimi osebami, v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba ne bi smela omejevati pravic prevoznikov, da zahtevajo odškodnino od katere koli osebe, vključno s tretjimi osebami, v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo.

| (18) | Zmanjšati bi bilo treba nevšečnosti, ki jih imajo potniki zaradi odpovedi potovanj ali
  znatnih
  zamud. V ta namen bi bilo treba za potnike, ki potujejo s postaj, ustrezno poskrbeti in jih obveščati
  na vsem dostopen način
  . Potnikom bi bilo treba tudi omogočiti odpoved potovanja in povračilo vrednosti vozovnice oziroma nadaljevanje potovanja ali jim pod zadovoljivimi pogoji zagotoviti preusmeritev.
  Če prevozniki potnikom ne zagotovijo nujne pomoči, bi morali imeti potniki pravico do denarne odškodnine. |
| --- | --- |

(18)

Zmanjšati bi bilo treba nevšečnosti, ki jih imajo potniki zaradi odpovedi potovanj ali
  znatnih
  zamud. V ta namen bi bilo treba za potnike, ki potujejo s postaj, ustrezno poskrbeti in jih obveščati
  na vsem dostopen način
  . Potnikom bi bilo treba tudi omogočiti odpoved potovanja in povračilo vrednosti vozovnice oziroma nadaljevanje potovanja ali jim pod zadovoljivimi pogoji zagotoviti preusmeritev.
  Če prevozniki potnikom ne zagotovijo nujne pomoči, bi morali imeti potniki pravico do denarne odškodnine.

| (19) | Prevozniki bi morali prek svojih strokovnih združenj skupaj z zainteresiranimi stranmi, strokovnimi združenji ter združenji potrošnikov, potnikov in invalidnih oseb sodelovati pri sprejetju ureditve na
  regionalni,
  nacionalni ali evropski ravni, namenjene izboljševanju
  zagotavljanja informacij in
  skrbi za potnike, zlasti v primeru odpovedi in daljših zamud. |
| --- | --- |

(19)

Prevozniki bi morali prek svojih strokovnih združenj skupaj z zainteresiranimi stranmi, strokovnimi združenji ter združenji potrošnikov, potnikov in invalidnih oseb sodelovati pri sprejetju ureditve na
  regionalni,
  nacionalni ali evropski ravni, namenjene izboljševanju
  zagotavljanja informacij in
  skrbi za potnike, zlasti v primeru odpovedi in daljših zamud.

| (20) | Ta uredba ne bi smela vplivati na pravice potnikov iz Direktive 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (4). Če se izlet odpove zaradi razlogov, ki niso povezani z odpovedjo avtobusnih prevoznih storitev, se ta uredba ne bi smela uporabljati. |
| --- | --- |

(20)

Ta uredba ne bi smela vplivati na pravice potnikov iz Direktive 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (4). Če se izlet odpove zaradi razlogov, ki niso povezani z odpovedjo avtobusnih prevoznih storitev, se ta uredba ne bi smela uporabljati.

| (21) | Potnike bi bilo treba v celoti obveščati o njihovih pravicah iz te uredbe, da jih lahko učinkovito uveljavljajo. |
| --- | --- |

(21)

Potnike bi bilo treba v celoti obveščati o njihovih pravicah iz te uredbe, da jih lahko učinkovito uveljavljajo.

| (22) | Potnikom bi bilo treba omogočiti uveljavljanje njihovih pravic z ustreznim pritožbenim postopkom, ki ga izvajajo prevozniki, ali z vložitvijo pritožb pri organu ali organih, ki jih v ta namen imenuje zadevna država članica. |
| --- | --- |

(22)

Potnikom bi bilo treba omogočiti uveljavljanje njihovih pravic z ustreznim pritožbenim postopkom, ki ga izvajajo prevozniki, ali z vložitvijo pritožb pri organu ali organih, ki jih v ta namen imenuje zadevna država članica.

| (23) | Države članice bi morale zagotoviti skladnost s to uredbo ter imenovati pristojen organ ali organe za nadzor in izvajanje teh nalog. Navedeno ne bi smelo vplivati na pravice potnikov, da zahtevajo odškodnino na sodišču v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(23)

Države članice bi morale zagotoviti skladnost s to uredbo ter imenovati pristojen organ ali organe za nadzor in izvajanje teh nalog. Navedeno ne bi smelo vplivati na pravice potnikov, da zahtevajo odškodnino na sodišču v skladu z nacionalno zakonodajo.

| (24) | Ob upoštevanju postopkov, ki so jih države članice oblikovale za vložitev pritožb, bi morala biti pritožba, ki se nanaša na pomoč, po možnosti naslovljena na organ ali organe, ki jih država članica, v kateri se nahaja kraj vstopa ali kraj izstopa, imenuje za izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Ob upoštevanju postopkov, ki so jih države članice oblikovale za vložitev pritožb, bi morala biti pritožba, ki se nanaša na pomoč, po možnosti naslovljena na organ ali organe, ki jih država članica, v kateri se nahaja kraj vstopa ali kraj izstopa, imenuje za izvajanje te uredbe.

| (25) | Države članice bi morale določiti kazni za kršitve te uredbe in zagotoviti njihovo uporabo. Navedene kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne. |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi morale določiti kazni za kršitve te uredbe in zagotoviti njihovo uporabo. Navedene kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne.

| (26) | Ker države članice ciljev te uredbe, namreč zagotoviti enakovredno raven varstva in pomoči potnikom v avtobusnem prevozu v državah članicah, ne morejo zadovoljivo doseči same in jih je zato mogoče zaradi obsega in učinkov ukrepov bolje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejema ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(26)

Ker države članice ciljev te uredbe, namreč zagotoviti enakovredno raven varstva in pomoči potnikom v avtobusnem prevozu v državah članicah, ne morejo zadovoljivo doseči same in jih je zato mogoče zaradi obsega in učinkov ukrepov bolje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejema ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (27) | Ta uredba ne bi smela posegati v Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5). |
| --- | --- |

(27)

Ta uredba ne bi smela posegati v Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5).

| (28) | Izvajanje te uredbe bi moralo temeljiti na Uredbi (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (6). Navedeno uredbo bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(28)

Izvajanje te uredbe bi moralo temeljiti na Uredbi (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (6). Navedeno uredbo bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (29) | Države članice bi morale spodbujati uporabo javnega prevoza in uvajati interoperabilne in intermodalne informacijske sisteme, ki bodo olajšali zagotavljanje informacij o urnikih ter cenah in vozovnicah, kar bi optimiziralo uporabo in interoperabilnost različnih oblik prevoza. Te storitve morajo biti dostopne za invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo. |
| --- | --- |

(29)

Države članice bi morale spodbujati uporabo javnega prevoza in uvajati interoperabilne in intermodalne informacijske sisteme, ki bodo olajšali zagotavljanje informacij o urnikih ter cenah in vozovnicah, kar bi optimiziralo uporabo in interoperabilnost različnih oblik prevoza. Te storitve morajo biti dostopne za invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo.

| (30) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, kot je navedeno v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji, ob hkratnem upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (7) ter Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (8) – |
| --- | --- |

(30)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, kot je navedeno v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji, ob hkratnem upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (7) ter Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (8) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet

Ta uredba določa pravila za avtobusni prevoz o:

| (a) | nediskriminaciji med potniki v zvezi s pogoji prevoza, ki jih zagotavljajo prevozniki; |
| --- | --- |

(a)

nediskriminaciji med potniki v zvezi s pogoji prevoza, ki jih zagotavljajo prevozniki;

| (b) | pravicah potnikov v primeru nesreč s smrtnim izidom ali osebno poškodbo oziroma izgubo ali poškodbo prtljage, ki se zgodijo pri uporabi avtobusa; |
| --- | --- |

(b)

pravicah potnikov v primeru nesreč s smrtnim izidom ali osebno poškodbo oziroma izgubo ali poškodbo prtljage, ki se zgodijo pri uporabi avtobusa;

| (c) | nediskriminaciji ter obvezni pomoči invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo; |
| --- | --- |

(c)

nediskriminaciji ter obvezni pomoči invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo;

| (d) | pravicah potnikov v primeru odpovedi ali zamude; |
| --- | --- |

(d)

pravicah potnikov v primeru odpovedi ali zamude;

| (e) | minimalnih informacijah, ki jih je treba zagotoviti potnikom; |
| --- | --- |

(e)

minimalnih informacijah, ki jih je treba zagotoviti potnikom;

| (f) | obravnavanju pritožb; |
| --- | --- |

(f)

obravnavanju pritožb;

| (g) | splošnih predpisih o izvrševanju. |
| --- | --- |

(g)

splošnih predpisih o izvrševanju.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za potnike na linijskih prevozih:

| (a) | kadar je kraj vstopa potnika na ozemlju države članice; ali |
| --- | --- |

(a)

kadar je kraj vstopa potnika na ozemlju države članice; ali

| (b) | kadar je kraj vstopa potnika zunaj ozemlja države članice in kraj izstopa potnika na ozemlju države članice. |
| --- | --- |

(b)

kadar je kraj vstopa potnika zunaj ozemlja države članice in kraj izstopa potnika na ozemlju države članice.

2.   Ta uredba se, razen v primeru
  členov od 11 do 18 in poglavij IV
  do VI, uporablja tudi za potnike na potovanju v okviru občasnih prevozov, kadar je začetni kraj vstopa ali končni kraj izstopa potnika na ozemlju države članice.

3.   Ta uredba se ne uporablja za posebne linijske storitve in prevoze za lastni račun.

4.   Države članice lahko, z izjemo členov 4(2),
  7, 9, 11, 12(1), 13(1), 15(1), 18, 19(1), 19(2), 21, 25, 27, 28 in 29
  , iz uporabe te uredbe izključijo mestne
  in
  primestne ▐ linijske storitve,
  ter regionalne linijske storitve, če sestavljajo z mestnim in primestnim prevozom celoto,
  vključno s čezmejnimi storitvami navedene vrste.

▐

5.   Države članice Komisijo obvestijo o izjemah za različne vrste storitev, odobrenih v skladu z
  odstavkom 4 v ...

   (9). Komisija sprejme ustrezne ukrepe, če se zdi, da taka izjema ni v skladu z določbami tega člena. Komisija do ... (10) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izjemah, odobrenih na podlagi
  odstavka 4
  .

6.   Nobena od določb te uredbe ne
  nasprotuje obstoječi zakonodaji za tehnične zahteve za
  avtobuse ali infrastrukturo ▐ na glavnih in ostalih avtobusnih postajah.

Člen 3

Opredelitve

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „linijski prevozi“ pomenijo prevoze, s katerimi se zagotovi avtobusni prevoz potnikov v določenih časovnih presledkih na določenih progah, pri čemer potniki vstopajo in izstopajo na vnaprej določenih postajah; |
| --- | --- |

(a)

„linijski prevozi“ pomenijo prevoze, s katerimi se zagotovi avtobusni prevoz potnikov v določenih časovnih presledkih na določenih progah, pri čemer potniki vstopajo in izstopajo na vnaprej določenih postajah;

| (b) | „posebni linijski prevozi“ pomenijo linijske prevoze, s katerimi se zagotovi avtobusni prevoz določenih kategorij potnikov brez drugih potnikov, ne glede na to, kdo jih organizira; |
| --- | --- |

(b)

„posebni linijski prevozi“ pomenijo linijske prevoze, s katerimi se zagotovi avtobusni prevoz določenih kategorij potnikov brez drugih potnikov, ne glede na to, kdo jih organizira;

| (c) | „prevozi za lastni račun“ pomenijo prevoze, ki jih za nekomercialne in neprofitne namene z avtobusom opravljajo fizične ali pravne osebe, pri čemer:






  — | je prevozna dejavnost samo pomožna dejavnost te fizične ali pravne osebe in |
| --- | --- | --- |

(c)

„prevozi za lastni račun“ pomenijo prevoze, ki jih za nekomercialne in neprofitne namene z avtobusom opravljajo fizične ali pravne osebe, pri čemer:

—

je prevozna dejavnost samo pomožna dejavnost te fizične ali pravne osebe in

| — | so uporabljena vozila last te fizične ali pravne osebe ali jih je ta oseba pridobila z odloženim plačilom ali je bila zanje sklenjena dolgoročna zakupna pogodba in jih vozi član osebja fizične ali pravne osebe ali sama fizična oseba ali pa osebje, ki je zaposleno v podjetju ali mu je na voljo v okviru pogodbene obveznosti; |
| --- | --- |

—

so uporabljena vozila last te fizične ali pravne osebe ali jih je ta oseba pridobila z odloženim plačilom ali je bila zanje sklenjena dolgoročna zakupna pogodba in jih vozi član osebja fizične ali pravne osebe ali sama fizična oseba ali pa osebje, ki je zaposleno v podjetju ali mu je na voljo v okviru pogodbene obveznosti;

| (d) | „občasni prevozi“ pomenijo prevoze, ki niso zajeti v opredelitvi linijskih prevozov in katerih glavna značilnost je avtobusni prevoz skupin potnikov, sestavljenih na pobudo naročnika ali prevoznika samega; |
| --- | --- |

(d)

„občasni prevozi“ pomenijo prevoze, ki niso zajeti v opredelitvi linijskih prevozov in katerih glavna značilnost je avtobusni prevoz skupin potnikov, sestavljenih na pobudo naročnika ali prevoznika samega;

| (e) | „prevozna pogodba“ pomeni pogodbo o prevozu, ki jo skleneta prevoznik in potnik za zagotovitev enega ali več linijskih ali občasnih prevozov; |
| --- | --- |

(e)

„prevozna pogodba“ pomeni pogodbo o prevozu, ki jo skleneta prevoznik in potnik za zagotovitev enega ali več linijskih ali občasnih prevozov;

| (f) | „vozovnica“ pomeni veljaven dokument ali drugo dokazilo prevozne pogodbe; |
| --- | --- |

(f)

„vozovnica“ pomeni veljaven dokument ali drugo dokazilo prevozne pogodbe;

| (g) | „prevoznik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki širši javnosti ponuja linijski ali občasni prevoz, razen organizatorja potovanja
  , potovalnega agenta
  ali prodajalca vozovnic organizatorja potovanja; |
| --- | --- |

(g)

„prevoznik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki širši javnosti ponuja linijski ali občasni prevoz, razen organizatorja potovanja
  , potovalnega agenta
  ali prodajalca vozovnic organizatorja potovanja;

| (h) | „prevoznik izvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki dejansko opravi prevoz v celoti ali del prevoza, razen prevoznika; |
| --- | --- |

(h)

„prevoznik izvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki dejansko opravi prevoz v celoti ali del prevoza, razen prevoznika;

| (i) | „prodajalec vozovnic“ pomeni vsakega posrednika, ki sklepa prevozne pogodbe v imenu prevoznika; |
| --- | --- |

(i)

„prodajalec vozovnic“ pomeni vsakega posrednika, ki sklepa prevozne pogodbe v imenu prevoznika;

| (j) | „potovalni agent“ pomeni vsakega posrednika, ki sklepa prevozne pogodbe v imenu potnika; |
| --- | --- |

(j)

„potovalni agent“ pomeni vsakega posrednika, ki sklepa prevozne pogodbe v imenu potnika;

| (k) | „organizator potovanja“ pomeni organizatorja ▐, v smislu člena 2(2) ▐ Direktive 90/314/EGS, razen prevoznika; |
| --- | --- |

(k)

„organizator potovanja“ pomeni organizatorja ▐, v smislu člena 2(2) ▐ Direktive 90/314/EGS, razen prevoznika;

| (l) | „invalidna oseba“ ali „oseba z omejeno mobilnostjo“ je katera koli oseba, katere mobilnost je pri uporabi prevoza zmanjšana zaradi telesne invalidnosti (čutilne ali gibalne, stalne ali začasne), duševne prizadetosti ali katerega koli drugega vzroka invalidnosti ali zaradi starosti ter katere položaj zahteva posebno pozornost in prilagajanje storitev, ki so na voljo vsem potnikom, njenim posebnim potrebam; |
| --- | --- |

(l)

„invalidna oseba“ ali „oseba z omejeno mobilnostjo“ je katera koli oseba, katere mobilnost je pri uporabi prevoza zmanjšana zaradi telesne invalidnosti (čutilne ali gibalne, stalne ali začasne), duševne prizadetosti ali katerega koli drugega vzroka invalidnosti ali zaradi starosti ter katere položaj zahteva posebno pozornost in prilagajanje storitev, ki so na voljo vsem potnikom, njenim posebnim potrebam;

| (m) | „pogoji dostopa“ pomenijo ustrezne standarde in smernice za dostop do avtobusov in/ali določenih postaj, vključno z infrastrukturo za invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo, ter informacije o tem; |
| --- | --- |

(m)

„pogoji dostopa“ pomenijo ustrezne standarde in smernice za dostop do avtobusov in/ali določenih postaj, vključno z infrastrukturo za invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo, ter informacije o tem;

| (n) | „rezervacija“ pomeni rezervacijo sedeža na avtobusu za določeni čas odhoda organizatorja potovanja; |
| --- | --- |

(n)

„rezervacija“ pomeni rezervacijo sedeža na avtobusu za določeni čas odhoda organizatorja potovanja;

| (o) | „postaja“ pomeni postajo z osebjem, kjer je v skladu z določeno progo in voznim redom linijskega prevoza, predviden vstop in izstop potnikov in ki razpolaga z opremo kot je to okence za prijavo potnikov, čakalnico ali okence za prodajo vozovnic; |
| --- | --- |

(o)

„postaja“ pomeni postajo z osebjem, kjer je v skladu z določeno progo in voznim redom linijskega prevoza, predviden vstop in izstop potnikov in ki razpolaga z opremo kot je to okence za prijavo potnikov, čakalnico ali okence za prodajo vozovnic;

| (p) | „avtobusno postajališče“ pomeni kakršen koli kraj, kjer je v skladu z določeno progo in voznim redom linijskega prevoza predviden vstop in izstop potnikov, razen postaje; |
| --- | --- |

(p)

„avtobusno postajališče“ pomeni kakršen koli kraj, kjer je v skladu z določeno progo in voznim redom linijskega prevoza predviden vstop in izstop potnikov, razen postaje;

| (q) | „upravljavec postaje“ pomeni organizacijsko enoto v državi članici, odgovorno za upravljanje določene postaje; |
| --- | --- |

(q)

„upravljavec postaje“ pomeni organizacijsko enoto v državi članici, odgovorno za upravljanje določene postaje;

| (r) | „odpoved“ pomeni neizvedbo predhodno načrtovanega linijskega prevoza; |
| --- | --- |

(r)

„odpoved“ pomeni neizvedbo predhodno načrtovanega linijskega prevoza;

| (s) | „zamuda“ pomeni razliko med predvidenim odhodom linijskega prevoza v skladu z objavljenim voznim redom in njegovim dejanskim odhodom. |
| --- | --- |

(s)

„zamuda“ pomeni razliko med predvidenim odhodom linijskega prevoza v skladu z objavljenim voznim redom in njegovim dejanskim odhodom.

Člen 4

Vozovnice in nediskriminatorni pogodbeni pogoji

1.   Prevozniki potniku priskrbijo vozovnico, razen če dajejo pravico do prevoza drugi dokumenti. Vozovnica se lahko izda v elektronski obliki.

2.   Brez poseganja v socialne tarife so pogodbeni pogoji in tarife, ki jih uporabljajo prevozniki, splošni javnosti ponujeni brez kakršne koli neposredne ali posredne diskriminacije na podlagi narodnosti končne stranke ali sedeža prevoznika ali prodajalca vozovnice v Uniji.

Člen 5

Drugi izvajalci

1.   Če se izvajanje obveznosti iz te uredbe prenese na prevoznika izvajalca, prodajalca vozovnic ali na katero koli drugo osebo, je prevoznik, potovalni agent, organizator potovanja ali upravljavec postaje, ki je prenesel izvedbo teh obveznosti, kljub temu odgovoren za dejanja in opustitev dejanj tega izvajalca.

2.   Poleg tega za izvajalca, na katerega je prevoznik, potovalni agent, organizator potovanja ali upravljavec postaje prenesel izvajanje obveznosti, veljajo določbe te uredbe v zvezi s preneseno obveznostjo.

Člen 6

Izključitev odstopanja

1.   Od pravic in obveznosti v skladu s to uredbo ni mogoče odstopati ali jih omejiti, zlasti ne s klavzulo o odstopanju ali omejevalno klavzulo v pogodbi o prevozu.

2.   Prevozniki lahko ponudijo pogodbene pogoje, ki so za potnike ugodnejši kot pogoji iz te uredbe.

Poglavje II

Odškodnina in pomoč v primeru nesreč

Člen 7

Odgovornost za smrt in poškodbe potnikov

1.   
  V skladu s tem poglavjem prevozniki odgovarjajo za izgubo ali škodo, ki nastane zaradi smrti ali fizične poškodbe potnikov v nesrečah, ki se zgodijo zaradi opravljanja storitev avtobusnega prevoza, medtem ko je potnik v avtobusu, vstopa vanj ali izstopa iz njega
  .

2.   
  Nepogodbena odgovornost prevoznikov za plačilo odškodnine ni finančno omejena ne glede na to, ali je opredeljena z zakonom, konvencijo ali pogodbo
  .

3.
     
  Pri vsakem zahtevku do zneska 220 000 EUR na potnika prevoznik ne more izključiti ali omejiti svoje odgovornosti z dokazovanjem, da je poskrbel za varnost v skladu s odstavkom 4(a), razen če celotni znesek posledičnega odškodninskega zahtevka presega znesek, za katerega je v skladu z Direktivo 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (11) obvezno zavarovanje zahtevano na podlagi nacionalne zakonodaje države članice, v kateri ima avtobusni prevoznik sedež. V takih primerih je odgovornost omejena na ta znesek.

4.
     
  Prevoznik ni odgovoren v skladu z odstavkom 1:

| (a) | če se je nesreča zgodila zaradi okoliščin, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza, ali se ji prevoznik ni mogel izogniti, čeprav je upošteval vse potrebno za varnost v zadevnih okoliščinah, ali katere posledic ni bilo mogoče preprečiti; |
| --- | --- |

(a)

če se je nesreča zgodila zaradi okoliščin, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza, ali se ji prevoznik ni mogel izogniti, čeprav je upošteval vse potrebno za varnost v zadevnih okoliščinah, ali katere posledic ni bilo mogoče preprečiti;

| (b) | če je nesrečo zakrivil potnik ali jo je povzročil iz malomarnosti. |
| --- | --- |

(b)

če je nesrečo zakrivil potnik ali jo je povzročil iz malomarnosti.

Nobena določba v tej uredbi:

| (a) | ne pomeni, da je prevoznik edina stranka, ki je odgovorna za plačilo odškodnine; ali |
| --- | --- |

(a)

ne pomeni, da je prevoznik edina stranka, ki je odgovorna za plačilo odškodnine; ali

| (b) | ne omejuje pravic prevoznika, da zahteva odškodnino od katere koli druge stranke v skladu z veljavno zakonodajo države članice. |
| --- | --- |

(b)

ne omejuje pravic prevoznika, da zahteva odškodnino od katere koli druge stranke v skladu z veljavno zakonodajo države članice.

Člen 8

Odškodnina

1.
     
  V primeru smrti potnika odškodnina na podlagi odgovornosti iz člena 7 vključuje:

| (a) | vse nujne stroške po smrti potnika, zlasti stroške prevoza trupla in pogreba; |
| --- | --- |

(a)

vse nujne stroške po smrti potnika, zlasti stroške prevoza trupla in pogreba;

| (b) | odškodnino iz odstavka 2, če smrt ne nastopi takoj. |
| --- | --- |

(b)

odškodnino iz odstavka 2, če smrt ne nastopi takoj.

2.
     
  V primeru fizične poškodbe ali kakršne koli druge fizične škode ali duševnega pretresa, ki jih utrpi potnik, odškodnina vključuje:

| (a) | vse nujne stroške, zlasti stroške zdravljenja in prevoza; |
| --- | --- |

(a)

vse nujne stroške, zlasti stroške zdravljenja in prevoza;

| (b) | nadomestilo za finančno izgubo zaradi popolne ali delne nezmožnosti opravljanja dela ali zaradi povečanih potreb. |
| --- | --- |

(b)

nadomestilo za finančno izgubo zaradi popolne ali delne nezmožnosti opravljanja dela ali zaradi povečanih potreb.

3.
     
  Če je oseba, ki jo je potnik po pravni dolžnosti vzdrževal ali bi jo moral vzdrževati, zaradi smrti potnika ostala brez njegove podpore, se tej osebi prav tako izplača odškodnina zaradi te izgube.

Člen 9

Takojšnje praktične
  in ekonomske
  potrebe potnikov

V primeru nesreče, ki se zgodi pri uporabi avtobusa, prevoznik zagotovi ▐ pomoč v zvezi s takojšnjimi praktičnimi potrebami potnikov po nesreči.
  V to pomoč bi po potrebi morali biti vključeni prva pomoč, nastanitev, hrana, oblačila, prevoz in pogrebni stroški. V primeru smrti ali poškodbe posameznika prevoznik vnaprej plača tudi neposredne ekonomske potrebe na osnovi, ki je sorazmerna z utrpelo škodo, če je prevoznik odgovoren za nesrečo po dokazih prima facie.
  Kakršna koli
  plačila ali nudena
  pomoč ne pomeni priznanja odgovornosti.

Člen 10

Odgovornost za izgubljeno in poškodovano prtljago

1.
     
  Prevozniki so odgovorni za izgubo prtljage ali škodo na prtljagi, ki je bila v njihovem varstvu. Najvišja odškodnina znaša 1 800 EUR na potnika.

2.
     
  V primeru nesreč, ki nastanejo zaradi opravljanja storitev avtobusnega prevoza, so prevozniki odgovorni za izgubo ali škodo na osebnih predmetih, ki so jih imeli potniki na sebi ali pri sebi kot ročno prtljago. Najvišja odškodnina znaša 1 300 EUR na potnika.

3.
     
  Prevoznik ni odgovoren za škodo iz odstavkov 1 in 2:

| (a) | če se je izguba ali nesreča zgodila zaradi okoliščin, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza, ali se ji prevoznik ne bi mogel izogniti, čeprav je upošteval vse potrebno za varnost v zadevnih okoliščinah, ali katere posledic ni bilo mogoče preprečiti; |
| --- | --- |

(a)

če se je izguba ali nesreča zgodila zaradi okoliščin, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza, ali se ji prevoznik ne bi mogel izogniti, čeprav je upošteval vse potrebno za varnost v zadevnih okoliščinah, ali katere posledic ni bilo mogoče preprečiti;

| (b) | če je škodo ali izgubo zakrivil potnik ali jo je povzročil iz malomarnosti. |
| --- | --- |

(b)

če je škodo ali izgubo zakrivil potnik ali jo je povzročil iz malomarnosti.

Poglavje III

Pravice invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo

Člen 11

Pravica do prevoza

1.   Prevozniki, potovalni agenti in organizatorji potovanj ne smejo zavrniti sprejetja rezervacije, izdaje ali drugačne zagotovitve vozovnice ali vstopa osebe zaradi invalidnosti ali omejene mobilnosti.

2.   Invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo se za rezervacije in vozovnice ne smejo zaračunati dodatni stroški.

Člen 12

Izjeme in posebni pogoji

1.   Ne glede na člen 11(1) lahko prevozniki, potovalni agenti in organizatorji potovanj osebi zavrnejo sprejetje rezervacije, izdajo ali drugačno zagotovitev vozovnice ali vstop zaradi invalidnosti ali omejene mobilnosti:

| (a) | da bi izpolnili veljavne varnostne zahteve po mednarodnem pravu, pravu Unije ali nacionalnem pravu ali da bi izpolnili zdravstvene in varnostne zahteve, ki jih določijo pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

da bi izpolnili veljavne varnostne zahteve po mednarodnem pravu, pravu Unije ali nacionalnem pravu ali da bi izpolnili zdravstvene in varnostne zahteve, ki jih določijo pristojni organi;

| (b) | če zasnova vozila ali infrastrukture, vključno z avtobusnimi postajališči in postajami, fizično onemogoča varen in operativno izvedljiv vstop, izstop ali prevoz invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo. |
| --- | --- |

(b)

če zasnova vozila ali infrastrukture, vključno z avtobusnimi postajališči in postajami, fizično onemogoča varen in operativno izvedljiv vstop, izstop ali prevoz invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo.

2.   Prevozniki, potovalni agenti in organizatorji potovanj, ki zavrnejo sprejetje rezervacije ali izdajo ali drugačno zagotovitev vozovnice iz razlogov, navedenih v odstavku 1, ▐ zadevno osebo obvestijo o sprejemljivi nadomestni možnosti storitve, ki jo opravlja prevoznik.

3.   Če se invalidni osebi ali osebi z omejeno mobilnostjo, ki ima rezervacijo ali vozovnico in izpolnjuje zahteve iz člena 16(1)(a), kljub temu zavrne vstop zaradi invalidnosti ali omejene mobilnosti, imata ta oseba in oseba, ki jo spremlja v smislu odstavka 4 tega člena, možnost izbire med:

| (a) | pravico do povračila in, če je to ustrezno, čimprejšnjim brezplačnim povratnim prevozom do izhodiščnega mesta odhoda, kot je določen v prevozni pogodbi, ter |
| --- | --- |

(a)

pravico do povračila in, če je to ustrezno, čimprejšnjim brezplačnim povratnim prevozom do izhodiščnega mesta odhoda, kot je določen v prevozni pogodbi, ter

| (b) | nadaljevanjem ali preusmeritvijo potovanja z razumnim nadomestnim prevozom do namembnega mesta, določenega v prevozni pogodbi, razen kadar to ni izvedljivo. |
| --- | --- |

(b)

nadaljevanjem ali preusmeritvijo potovanja z razumnim nadomestnim prevozom do namembnega mesta, določenega v prevozni pogodbi, razen kadar to ni izvedljivo.

Na pravico do povračila denarja plačanega za vozovnico ne vpliva dejstvo, da obvestilo ni bilo dano v skladu s členom 16(1)(a).

4.   
  Če prevoznik, potovalni agent ali organizator potovanj osebi zavrne sprejetje rezervacije, izdajo ali drugačno zagotovitev vozovnice ali vstop v vozilo zaradi invalidnosti ali omejene mobilnosti zaradi razlogov iz odstavka 1 tega člena ali posadko zadevnega vozila sestavlja ena sama oseba, ki vozi vozilo in ki invalidu ali osebi z omejeno mobilnostjo ne more zagotoviti pomoči, kakor je določeno v delu (b) Priloge I,
  lahko
  invalidna oseba ali oseba z omejeno mobilnostjo
  zahteva, da
  jo
  spremlja druga oseba, ki lahko invalidni osebi ali osebi z omejeno mobilnostjo zagotovi potrebno pomoč ▐. Prevoz takšnega spremljevalca je brezplačen, sedež pa se mu dodeli poleg invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo, če je to izvedljivo.

5.   Kadar se prevozniki, potovalni agenti ali organizatorji potovanja sklicujejo na odstavek 1, invalidno osebo ali osebo z omejeno mobilnostjo takoj obvestijo o razlogih za to in zadevno osebo na zahtevo o tem v pisni obliki obvestijo v petih delovnih dneh od dneva vložitve prošnje.

Člen 13

Dostopnost in informacije

1.   Prevozniki in upravljavci postaj v sodelovanju z reprezentativnimi organizacijami invalidnih oseb ali oseb z omejeno mobilnostjo, po potrebi prek njihovih organizacij, uvedejo ali imajo vzpostavljene nediskriminatorne pogoje dostopa pri prevozu invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo.

2.   Prevozniki in upravljavci postaj ▐ javno objavijo pogoje dostopa iz odstavka 1 v
  dostopnih oblikah in
  jezikih, v katerih so informacije običajno na voljo za vse potnike.
  Pri objavljanju teh informacij je treba posebno pozornost nameniti potrebam invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo.

3.
     
  Prevozniki na zahtevo nemudoma dajo na voljo kopije mednarodne zakonodaje, zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje, ki določa varnostne zahteve, na katerih temeljijo pravila o nediskriminatornem dostopu. To je treba zagotoviti v dostopni obliki.

4.   Organizatorji potovanja objavijo pogoje dostopa iz odstavka 1, ki veljajo za potovanja, vključena v paketnem potovanju, počitniških paketih in izletih, ki jih organizirajo, prodajajo ali dajejo v prodajo.

5.   Informacije o pogojih dostopa iz odstavkov 2 in 4 se na zahtevo potnika pošljejo v fizični obliki.

6.   Prevozniki, potovalni agenti in organizatorji potovanj zagotovijo, da so vse zadevne splošne informacije o potovanju in pogojih prevoza na voljo v ustrezni in dostopni obliki za invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo, kjer je to primerno vključno z rezervacijami in informacijami prek spleta. Informacije se na zahtevo potnika pošljejo v fizični obliki.

Člen 14

Določitev postaj

Države članice določijo avtobusne postaje, na katerih je zagotavljena pomoč invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo. Države članice o tem obvestijo Komisijo. Komisija seznam določenih avtobusnih postaj objavi na internetu.

Člen 15

Pravica do pomoči na določenih postajah in na avtobusih

1.   Prevozniki in upravljavci postaj ▐ v okviru svojih pristojnosti na postajah, ki jih določijo države članice, invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo brezplačno zagotavljajo pomoč
  vsaj v tolikšni meri, kot je opisano v delu (a)
  Priloge I.

2.   Prevozniki ▐ invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo na avtobusih brezplačno zagotavljajo pomoč
  vsaj v tolikšni meri, kot je opisano v delu (b)
  Priloge I.

Člen 16

Pogoji za zagotovitev pomoči

1.   Prevozniki in upravljavci postaj sodelujejo z namenom, da bi zagotovili pomoč invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo, pod pogojem, da:

| (a) | so prevozniki, upravljavci postaj, potovalni agenti ali organizatorji potovanj najpozneje
  24 ur
  , preden oseba potrebuje pomoč, obveščeni o potrebi po takšni pomoči, in |
| --- | --- |

(a)

so prevozniki, upravljavci postaj, potovalni agenti ali organizatorji potovanj najpozneje
  24 ur
  , preden oseba potrebuje pomoč, obveščeni o potrebi po takšni pomoči, in

| (b) | se zadevne osebe zglasijo na določenem mestu:






  (i) | ob uri, ki jo v naprej določi prevoznik, kar pa ne sme biti več kot 60 minut pred objavljeno uro odhoda
  , razen če se prevoznik in potnik dogovorita za krajše obdobje
  , ali |
| --- | --- | --- |

(b)

se zadevne osebe zglasijo na določenem mestu:

(i)

ob uri, ki jo v naprej določi prevoznik, kar pa ne sme biti več kot 60 minut pred objavljeno uro odhoda
  , razen če se prevoznik in potnik dogovorita za krajše obdobje
  , ali

| (ii) | če ura ni določena, najpozneje 30 minut pred objavljeno uro odhoda. |
| --- | --- |

(ii)

če ura ni določena, najpozneje 30 minut pred objavljeno uro odhoda.

2.   Poleg odstavka 1 invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo prevoznika, potovalnega agenta ali organizatorja potovanja ob rezervaciji ali predhodnem nakupu vozovnice obvestijo o posebnih potrebah glede sedeža, če je potreba ob tem času znana.

3.   Prevozniki, upravljavci postaj, potovalni agenti in organizatorji potovanj sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za olajšanje prejemanja obvestil o potrebi po pomoči, ki jih pošljejo invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo. Ta obveznost velja na vseh določenih postajah in njihovih prodajnih točkah, vključno s prodajo po telefonu in prek interneta.

4.   Če oseba ne pošlje nobenega obvestila v skladu z odstavkoma 1(a) in 2, si prevozniki, upravljavci postaj, potovalni agenti in organizatorji potovanj čim bolj prizadevajo za zagotovitev pomoči, da lahko invalidna oseba ali oseba z omejeno mobilnostjo, ki ima za prevoz kupljeno vozovnico, vstopi v avtobus, prestopi ali ob prihodu izstopi.

5.   Upravljavec postaje znotraj ali zunaj postaje določi mesto, na katerem lahko invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo prijavijo svoj prihod in zaprosijo za pomoč. To mesto je jasno označeno in v dostopnih oblikah nudi osnovne informacije o postaji in zagotavljanju pomoči.

Člen 17

Posredovanje informacij tretji osebi

Če potovalni agenti ali organizatorji potovanj prejmejo obvestilo iz člena 16(1)(a), te informacije v njihovem običajnem delovnem času čim prej posredujejo prevozniku ali upravljavcu postaje.

Člen 18

Usposabljanje

1.   Prevozniki in po potrebi upravljavci postaj določijo postopke usposabljanja glede invalidnosti, vključno z navodili, ter zagotovijo, da:

| (a) | se njihovi uslužbenci, razen voznikov, vključno z uslužbenci, zaposlenimi pri drugem izvajalcu, ki zagotavlja neposredno pomoč invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo, udeležijo usposabljanja oziroma dobijo navodila iz delov (a) in (b) Priloge II; in |
| --- | --- |

(a)

se njihovi uslužbenci, razen voznikov, vključno z uslužbenci, zaposlenimi pri drugem izvajalcu, ki zagotavlja neposredno pomoč invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo, udeležijo usposabljanja oziroma dobijo navodila iz delov (a) in (b) Priloge II; in

| (b) | se njihovi uslužbenci, vključno z vozniki, ki delajo neposredno z javnostjo, vključno s potniki, ali se neposredno ukvarjajo z vprašanji, povezani z javnostjo, vključno s potniki, udeležijo usposabljanja oziroma dobijo navodila iz dela (a) Priloge II. |
| --- | --- |

(b)

se njihovi uslužbenci, vključno z vozniki, ki delajo neposredno z javnostjo, vključno s potniki, ali se neposredno ukvarjajo z vprašanji, povezani z javnostjo, vključno s potniki, udeležijo usposabljanja oziroma dobijo navodila iz dela (a) Priloge II.

2.   Država članica lahko za obdobje največ dveh let od ... (12) odobri izjemo od uporabe odstavka (1)(b) v zvezi z usposabljanjem voznikov.

Člen 19

Odškodnina za invalidske vozičke in drugo opremo za gibanje

1.   Prevozniki in upravljavci postaj odgovarjajo za izgubo ali poškodbo invalidskih vozičkov, druge opreme za gibanje ali medicinsko-tehničnih pripomočkov ▐. Odškodnino za izgubo ali poškodbo poravna prevoznik ali upravljavec postaje, ki je za navedeno izgubo ali poškodbo odgovoren.

2.   Odškodnina iz odstavka 1 ustreza stroškom nadomestitve ali popravila izgubljene ali poškodovane opreme ali pripomočkov.

3.   Po potrebi se skuša čim hitreje zagotoviti začasna nadomestna oprema ali pripomočki. Invalidski vozički, druga oprema za gibanje ali medicinsko-tehnični pripomočki imajo, če je le mogoče, podobne tehnične in funkcionalne lastnosti kot tisti, ki so poškodovani ali izgubljeni.

▐

Poglavje IV

Pravice potnikov v primeru zamude ali odpovedi

Člen 20

Nadaljevanje, sprememba potovanja in povračilo

1.   Kadar prevoznik upravičeno pričakuje, da bo linijski prevoz odpovedan ali da bo imel odhod s postaje zamudo več kot 120 minut
  ali v primeru prevelikega števila rezervacij
  , se potniku takoj ponudi izbira med:

| (a) | nadaljevanjem ali preusmeritvijo potovanja v namembni kraj
  brez dodatnih stroškov in
  pod primerljivimi pogoji prevoza, kot so določeni v prevozni pogodbi; |
| --- | --- |

(a)

nadaljevanjem ali preusmeritvijo potovanja v namembni kraj
  brez dodatnih stroškov in
  pod primerljivimi pogoji prevoza, kot so določeni v prevozni pogodbi;

| (b) | povračilom cene vozovnice in, če je to primerno, čimprejšnjim brezplačnim povratnim avtobusnim prevozom do izhodiščnega mesta odhoda, kot je določen v prevozni pogodbi
  ; |
| --- | --- |

(b)

povračilom cene vozovnice in, če je to primerno, čimprejšnjim brezplačnim povratnim avtobusnim prevozom do izhodiščnega mesta odhoda, kot je določen v prevozni pogodbi
  ;

| (c) | poleg povračila iz točke (b) se prizna pravica do odškodnine v znesku 50 % cene vozovnice, če jim avtobusni prevoznik ne zagotovi nadaljevanja poti ali preusmeritve iz točke (a). Odškodnina se izplača v enem mesecu po vložitvi odškodninskega zahtevka. |
| --- | --- |

(c)

poleg povračila iz točke (b) se prizna pravica do odškodnine v znesku 50 % cene vozovnice, če jim avtobusni prevoznik ne zagotovi nadaljevanja poti ali preusmeritve iz točke (a). Odškodnina se izplača v enem mesecu po vložitvi odškodninskega zahtevka.

2.
     
  Če avtobus postane neuporaben, se potnikom ponudi prevoz od kraja, kjer je neuporabno vozilo, do primernega čakališča ali postaje, od koder bodo lahko nadaljevali potovanje.

3.   Kadar je linijski prevoz odpovedan ali bo imel odhod iz avtobusnega postajališča zamudo več kot 120 minut, imajo potniki pravico do takšnega nadaljevanja ali preusmeritve potovanja ali povračila cene vozovnice od prevoznika.

4.   Izplačilo povračila iz odstavkov 1(b) in 3 se opravi v 14 dneh po tem, ko je bila dana ponudba ali je bil prejet zahtevek. Izplačilo pokriva celoten strošek vozovnice po ceni, po kateri je bila kupljena, za neopravljeni del ali dele potovanja in za že opravljeni del ali dele potovanja, če potovanje ne služi več nobenemu namenu glede na potnikov prvoten potovalni načrt. V primeru večkratne ali sezonske vozovnice je plačilo enakovredno njegovemu sorazmernemu delu polne cene večkratne ali sezonske vozovnice. Povračilo se izplača v denarju, razen če potnik sprejme drugo obliko povračila.

Člen 21

Informacije

1.   V primeru odpovedi ali zamude pri začetku linijskega prevoza prevoznik ali, če je ustrezno, upravljavec postaje potnike, katerih potovanje se začne na potniški postaji, o tem čim prej obvesti, najpozneje pa 30 minut po načrtovanem času odhoda, o pričakovanem času odhoda pa takoj, ko ima te informacije na voljo.

2.   Če potniki zaradi odpovedi ali zamude zamudijo povezano prevozno storitev po voznem redu, si prevoznik ali, če je ustrezno, upravljavec postaje primerno prizadeva, da zadevne potnike obvesti o nadomestnih povezavah.

3.   Prevoznik ali, če je ustrezno, upravljavec postaje zagotovi, da invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo prejmejo potrebne informacije iz odstavkov 1 in 2 v dostopnih oblikah.

Člen 22

Pomoč v primeru odpovedi ali zamud pri odhodih

1.   Za potovanje, katerega predvideno trajanje je več kot tri ure, prevoznik v primeru odpovedi ali več kot
  enourne
  zamude odhoda iz postaje potniku brezplačno ponudi:

| (a) | prigrizek, obrok ali osvežilno pijačo, primerno glede na čakalno dobo ali zamudo, pod pogojem, da je na voljo na avtobusu ali na postaji ali ju je možno razumno dobaviti; |
| --- | --- |

(a)

prigrizek, obrok ali osvežilno pijačo, primerno glede na čakalno dobo ali zamudo, pod pogojem, da je na voljo na avtobusu ali na postaji ali ju je možno razumno dobaviti;

| (b) | hotelsko sobo
  ali
  drugo namestitev
  ter pomoč pri prevozu med postajo in krajem namestitve v primerih, kjer je potreben postanek ene ali več noči. |
| --- | --- |

(b)

hotelsko sobo
  ali
  drugo namestitev
  ter pomoč pri prevozu med postajo in krajem namestitve v primerih, kjer je potreben postanek ene ali več noči.

2.   Prevoznik pri uporabi tega člena posebno pozornost nameni potrebam invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo ter morebitnim spremljevalcem.

Člen 23

Nadaljnji zahtevki

To poglavje potnikom na noben način ne onemogoča, da v skladu z nacionalno zakonodajo pred nacionalnimi sodišči zahtevajo odškodnino za izgubo zaradi odpovedi ali zamude pri linijskih prevozih.

Člen 24

Dodatni ukrepi v korist potnikom

Prevozniki sodelujejo z interesnimi skupinami, strokovnimi združenji ter združenji potrošnikov, potnikov in invalidnih oseb, da bi se sprejeli ukrepi na nacionalni ali evropski ravni. Ti ukrepi so namenjeni izboljševanju oskrbe potnikov, zlasti v primeru daljših zamud in prekinitev ali odpovedi potovanja, pri čemer se prednost daje oskrbi potnikov s posebnimi potrebami zaradi njihove invalidnosti, omejene mobilnosti, bolezni, starosti ali nosečnosti, ter spremljevalcem in potnikom, ki potujejo z majhnimi otroki.

Poglavje V

Splošna pravila o informacijah in pritožbah

Člen 25

Pravica do informacij o potovanju

Prevozniki in upravljavci postaje v okviru svojih pristojnosti potnikom
  od rezervacije dalje in
  ves čas njihovega potovanja zagotavljajo ustrezne informacije
  v dostopnih oblikah in v skladu s skupnim konceptualnim modelom za podatke in sisteme javnega prometa
  .

Člen 26

Informacije o pravicah potnikov

1.   Prevozniki in upravljavci postaj v okviru svojih pristojnosti potnikom zagotovijo ustrezne in razumljive informacije o njihovih pravicah iz te uredbe
  ob rezervaciji
  in, najpozneje, ob odhodu. Informacije se zagotovijo
  v dostopnih oblikah in v skladu s skupnim konceptualnim modelom za podatke in sisteme javnega prometa
  na postajah in na internetu, kjer je to primerno. ▐ Te informacije vključujejo kontaktne podatke organa izvrševanja ali organov, ki ga oziroma jih imenuje država članica v skladu s členom 29(1).

2.   Za izpolnitev obveznosti glede obveščanja iz odstavka 1 lahko prevozniki in upravljavci postaj uporabijo povzetek določb te uredbe, ki ga pripravi Komisija v vseh uradnih jezikih institucij Evropske unije in jim ga da na voljo.

Člen 27

Pritožbe

Prevozniki uvedejo ali imajo vzpostavljen mehanizem za obravnavo pritožb v zvezi s pravicami in obveznostmi
  iz te uredbe
  .

Člen 28

Vložitev pritožb

Če želi potnik, zajet v tej uredbi, pri prevozniku vložiti pritožbo ▐, jo predloži v treh mesecih od dne, ko je bil linijski prevoz opravljen ali bi moral biti opravljen. Prevoznik v roku enega meseca od prejema pritožbe potnika obvesti, da je bila njegova pritožba utemeljena, zavrnjena ali se še vedno obravnava. Čas za predložitev končnega odgovora ni daljši od
  dveh
  mesecev od prejema pritožbe.

Poglavje VI

Izvrševanje in nacionalni organi izvrševanja

Člen 29

Nacionalni organi izvrševanja

1.   Vsaka država članica določi ▐ obstoječ organ ali organe,
  ali, če ni obstoječega organa, nov organ, pristojen
  za izvajanje te uredbe ▐. Vsak organ sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s to uredbo.

Vsak organ je glede svoje organizacije, odločitev o financiranju, pravne strukture in sprejemanja odločitev neodvisen od prevoznikov, organizatorjev potovanj in upravljavcev postaj.

2.   Države članice obvestijo Komisijo glede organa ali organov, imenovanih v skladu s tem členom.

3.   Vsak potnik lahko zoper domnevno kršitev te uredbe ▐ vloži pritožbo pri ustreznem organu, imenovanem na podlagi odstavka 1, ali vsakem drugem pristojnem organu, ki ga je določila država članica.

Država članica lahko odloči, da ▐ potnik pritožbo ▐ najprej vloži pri prevozniku
  in v tem primeru
  nacionalni organ izvrševanja ali kateri koli drug pristojni organ, ki ga določi država članica, deluje kot prizivni organ za pritožbe, ki niso bile rešene v skladu s členom 28.

Člen 30

Poročilo o izvrševanju

Organi izvrševanja, imenovani na podlagi člena 29(1), do 1. junija ... (13) in nato vsaki dve leti objavijo poročilo o svoji dejavnosti v preteklih dveh koledarskih letih, ki vsebuje zlasti opis sprejetih ukrepov za izvajanje te uredbe in statistične podatke o pritožbah in uporabljenih sankcijah.

Člen 31

Sodelovanje med organi izvrševanja

Nacionalni organi izvrševanja iz člena 29(1) po potrebi izmenjujejo informacije o svojem delu in načelih ter praksi odločanja. Pri tej nalogi jih podpira Komisija.

Člen 32

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne. Države članice uradno obvestijo Komisijo o navedenih pravilih in ukrepih do ... (14), o vseh naknadnih spremembah, ki nanje vplivajo, pa nemudoma.

Poglavje VII

Končne določbe

Člen 33

Poročilo

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do ... (15) predloži poročilo o izvajanju in učinkih te uredbe. Poročilu se po potrebi priložijo zakonodajni predlogi o podrobnejšem nadaljnjem izvajanju določb te uredbe ali o njeni spremembi.

Člen 34

Sprememba Uredbe (ES) št. 2006/2004

Prilogi k Uredbi (ES) št. 2006/2004 se doda naslednja točka:

| „18. | Uredba (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu (16)
   (18). |
| --- | --- |

„18.

Uredba (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu (16)
   (18).

Člen 35

Člen 35

Začetek veljavnosti

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od ... (19).

19

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 317, 23.12.2009, str. 99.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 (UL C 184 E, 8.7.2010, str. 312), stališče Sveta z dne 11. marca 2010 (UL C 122 E, 11.5.2010, str. 1) in stališče Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010.

2

(3)  UL L 226, 10.9.2003, str. 4.

3

(4)  UL L 158, 23.6.1990, str. 59.

4

(5)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

5

(6)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

6

(7)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

7

(8)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

8

(9)  
  UL: Prosim vnesite datum tri mesece od datuma začetka uporabe te uredbe.

9

UL: Prosim vnesite datum tri mesece od datuma začetka uporabe te uredbe.

(10)  UL: Prosim vnesite datum pet let po datumu začetka uporabe te uredbe.

10

(11)  

  UL L 263, 7.10.2009, str. 11.

11

UL L 263, 7.10.2009, str. 11.

(12)  UL: Prosim vnesite datum začetka uporabe te uredbe.

12

(13)  UL: Prosim vnesite datum dve leti po datumu začetka uporabe te uredbe.

13

(14)  UL: Prosim vnesite datum začetka uporabe te uredbe.

14

(15)  UL: Prosim vnesite datum treh let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

15

(16)  UL ... ()

16

(17)  UL: Prosim vnesite sklicevanje na objavo te uredbe.“

(18)  UL: Prosim vnesite številko in datum sprejetja te uredbe.

18

(19)  UL: Prosim vnesite datum dve leti po datumu dneva objave.

19

Torek, 6. julij 2010PRILOGA I

Pomoč, ki je zagotovljena invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo

(a)   Pomoč na določenih postajah

Pomoč in ureditve, ki so potrebne, da se invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo omogoči:

| — | da sporočijo svoj prihod na postajo in zaprosijo za pomoč na za to določenih točkah; |
| --- | --- |

—

da sporočijo svoj prihod na postajo in zaprosijo za pomoč na za to določenih točkah;

| — | da se premaknejo z določene točke do okenca za prijavo potnikov, v čakalnico ali na območje za vkrcavanje; |
| --- | --- |

—

da se premaknejo z določene točke do okenca za prijavo potnikov, v čakalnico ali na območje za vkrcavanje;

| — | vstop v vozilo s pomočjo dvigala, invalidskega vozička oziroma drugo ustrezno pomočjo; |
| --- | --- |

—

vstop v vozilo s pomočjo dvigala, invalidskega vozička oziroma drugo ustrezno pomočjo;

| — | natovarjanje njihove prtljage; |
| --- | --- |

—

natovarjanje njihove prtljage;

| — | prevzem njihove prtljage; |
| --- | --- |

—

prevzem njihove prtljage;

| — | izstop iz vozila; |
| --- | --- |

—

izstop iz vozila;

| — | spremstvo priznanega psa vodnika na avtobusu; |
| --- | --- |

—

spremstvo priznanega psa vodnika na avtobusu;

| — | dostop do sedeža. |
| --- | --- |

—

dostop do sedeža.

(b)   Pomoč na vozilu

Pomoč in ureditve, ki so potrebne, da se invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo omogoči:

| — | zagotovitev bistvenih informacij o potovanju v dostopni obliki na prošnjo potnika; |
| --- | --- |

—

zagotovitev bistvenih informacij o potovanju v dostopni obliki na prošnjo potnika;

| — | odhod na stranišče, če na vozilu poleg voznika ni drugega osebja; |
| --- | --- |

—

odhod na stranišče, če na vozilu poleg voznika ni drugega osebja;

| — | vstopanje/izstopanje med postanki med potovanjem, če je v vozilu poleg voznika še drugo osebje. |
| --- | --- |

—

vstopanje/izstopanje med postanki med potovanjem, če je v vozilu poleg voznika še drugo osebje.

Torek, 6. julij 2010PRILOGA II

Usposabljanje glede invalidnosti

(a)   Usposabljanje glede ozaveščanja o invalidnosti

Usposabljanje osebja, ki ima neposreden stik z javnostjo, vključno s potniki, vključuje:

| — | ozaveščanje o potrebah potnikov s fizičnimi, senzornimi (sluh in vid) in skritimi motnjami ali motnjami pri učenju ter o ustreznem odzivu na njihove potrebe, vključno s tem, kako razlikovati med različnimi sposobnostmi oseb, katerih mobilnost, orientacija ali komunikacija je morda omejena; |
| --- | --- |

—

ozaveščanje o potrebah potnikov s fizičnimi, senzornimi (sluh in vid) in skritimi motnjami ali motnjami pri učenju ter o ustreznem odzivu na njihove potrebe, vključno s tem, kako razlikovati med različnimi sposobnostmi oseb, katerih mobilnost, orientacija ali komunikacija je morda omejena;

| — | ovire, s katerimi se srečujejo invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo, vključno z ovirami, povezanimi z odnosom ljudi, okoljske/fizične ovire in organizacijske ovire; |
| --- | --- |

—

ovire, s katerimi se srečujejo invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo, vključno z ovirami, povezanimi z odnosom ljudi, okoljske/fizične ovire in organizacijske ovire;

| — | priznane pse vodnike, vključno z vlogo in potrebami psa vodnika; |
| --- | --- |

—

priznane pse vodnike, vključno z vlogo in potrebami psa vodnika;

| — | ravnanje v nepredvidenih dogodkih; |
| --- | --- |

—

ravnanje v nepredvidenih dogodkih;

| — | medosebne spretnosti in komuniciranje z gluhimi osebami in osebami z motnjami sluha, osebami z motnjami vida, osebami z motnjami v govoru ter osebami z motnjami pri učenju; |
| --- | --- |

—

medosebne spretnosti in komuniciranje z gluhimi osebami in osebami z motnjami sluha, osebami z motnjami vida, osebami z motnjami v govoru ter osebami z motnjami pri učenju;

| — | način, kako pazljivo ravnati z invalidskimi vozički in drugimi pripomočki za mobilnost, da se preprečijo poškodbe (za vse osebje, če obstaja, ki je odgovorno za ravnanje s prtljago). |
| --- | --- |

—

način, kako pazljivo ravnati z invalidskimi vozički in drugimi pripomočki za mobilnost, da se preprečijo poškodbe (za vse osebje, če obstaja, ki je odgovorno za ravnanje s prtljago).

(b)   Usposabljanje za pomoč invalidnim osebam

Usposabljanje osebja, ki neposredno pomaga invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo, vključuje:

| — | način, na katerega uporabnikom invalidskih vozičkov pomagati na voziček in z njega; |
| --- | --- |

—

način, na katerega uporabnikom invalidskih vozičkov pomagati na voziček in z njega;

| — | spretnosti za zagotavljanje pomoči invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo, ki potujejo s priznanim psom vodnikom, vključno z vlogo in potrebami teh psov; |
| --- | --- |

—

spretnosti za zagotavljanje pomoči invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo, ki potujejo s priznanim psom vodnikom, vključno z vlogo in potrebami teh psov;

| — | tehnike za spremljanje slabovidnih potnikov ter za ravnanje s priznanimi psi vodniki in njihov prevoz; |
| --- | --- |

—

tehnike za spremljanje slabovidnih potnikov ter za ravnanje s priznanimi psi vodniki in njihov prevoz;

| — | poznavanje vrst opreme, ki lahko pomaga invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo, ter usposobljenost za ravnanje s takšno opremo; |
| --- | --- |

—

poznavanje vrst opreme, ki lahko pomaga invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo, ter usposobljenost za ravnanje s takšno opremo;

| — | uporabo opreme za pomoč pri vstopanju in izstopanju, ki se uporablja, ter poznavanje ustreznih postopkov za pomoč pri vstopanju in izstopanju, ki zagotavljajo varnost in dostojanstvo invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo; |
| --- | --- |

—

uporabo opreme za pomoč pri vstopanju in izstopanju, ki se uporablja, ter poznavanje ustreznih postopkov za pomoč pri vstopanju in izstopanju, ki zagotavljajo varnost in dostojanstvo invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo;

| — | razumevanje potrebe po zanesljivi in strokovni pomoči. Ozaveščanje o možnosti, da se nekateri invalidni potniki med potovanjem lahko počutijo ranljive zaradi svoje odvisnosti od pomoči; |
| --- | --- |

—

razumevanje potrebe po zanesljivi in strokovni pomoči. Ozaveščanje o možnosti, da se nekateri invalidni potniki med potovanjem lahko počutijo ranljive zaradi svoje odvisnosti od pomoči;

| — | poznavanje prve pomoči. |
| --- | --- |

—

poznavanje prve pomoči.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/168

---

Torek, 6. julij 2010Pravice potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ***II

P7_TA(2010)0257

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o stališču Sveta v prvem branju z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (14849/3/2009 – C7-0076/2010 – 2008/0246(COD))

2011/C 351 E/29

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14849/3/2009 - C7-0076/2010),

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0816),

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 71(1) in 80(2) Pogodbe ES, v skladu s katerimi je Komisija predlog poslala Parlamentu (C6-0476/2008),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(7) ter členov 91(1) in 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. julija 2009 (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem za drugo obravnavo (A7-0177/2010),

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila z dne 23.4.2009, P6_TA(2009)0280.

(2)  UL C 317, 23.12.2009, str. 89.

---

Torek, 6. julij 2010P7_TC2-COD(2008)0246

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. 2010/... Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1177/2010.)

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/169 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/169

---

Torek, 6. julij 2010Inteligentni prometni sistemi v cestnem prometu in vmesniki do drugih vrst prevoza ***II

P7_TA(2010)0258

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (06103/4/2010 – C7-0119/2010 – 2008/0263(COD))

2011/C 351 E/30

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06103/4/2010 – C7-0119/2010),

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0887),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 71(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0512/2008),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju členov 294(7) in 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. maja 2009 (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju členov 70 in 72 Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem za drugo obravnavo (A7-0211/2010)

| 1. | odobri stališče Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji;

| 4. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila, 23.4.2009, P6_TA(2009)0283.

(2)  UL C 277, 17.11.2009, str. 85.

---

Torek, 6. julij 2010PRILOGA

Izjave

v zvezi z Direktivo 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o členu 290 PDEU

„Evropski parlament, Svet in Komisija izjavljajo, da določbe te direktive ne vplivajo na nobeno prihodnje stališče institucij glede izvajanja člena 290 PDEU ali posameznih zakonodajnih aktov, ki vsebujejo takšne določbe.“

Izjava Komisije o uvedbi njenih prednostnih ukrepov v zvezi z ITS

Izjava Komisije o uvedbi njenih prednostnih ukrepov v zvezi z ITS

| „1. | Člen 6(2) stališča Sveta v prvi obravnavi se glasi:






  2. | Komisija poskuša sprejeti specifikacije za eno ali več prednostnih ukrepov do ... (1).
  Najpozneje 12 mesecev po sprejetju potrebnih specifikacij za prednostni ukrep Komisija po tem, ko opravi oceno učinka, vključno z analizo stroškov in koristi, Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 294 PDEU po potrebi predstavi predlog za uvedbo navedenega prednostnega ukrepa. |
| --- | --- | --- |

„1.

Člen 6(2) stališča Sveta v prvi obravnavi se glasi:

2.

Komisija poskuša sprejeti specifikacije za eno ali več prednostnih ukrepov do ... (1).

Najpozneje 12 mesecev po sprejetju potrebnih specifikacij za prednostni ukrep Komisija po tem, ko opravi oceno učinka, vključno z analizo stroškov in koristi, Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 294 PDEU po potrebi predstavi predlog za uvedbo navedenega prednostnega ukrepa.

| 2. | Komisija na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov meni, da bi za sprejetje potrebnih specifikacij za prednostne ukrepe, navedene v členu 3, lahko predvideli naslednji okvirni časovni razpored:

  Preglednica 1:   Okvirni časovni razpored za sprejetje specifikacij za prednostne ukrepe







  Specifikacije za: | Najpozneje do konca leta: |
| --- | --- | --- |
| opravljanje storitev zagotavljanja večmodalnih potovalnih informacij po vsej EU, kot je določeno v členu 3(a); | 2014 |
| opravljanje storitev zagotavljanja prometnih informacij v realnem času po vsej EU, kot je določeno v členu 3(b); | 2013 |
| podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih prometnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, kot je določeno v členu 3(c); | 2012 |
| usklajeno zagotavljanje medobratovalne vseevropske storitve eCall, kot je določeno v členu 3(d); | 2012 |
| zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila, kot je določeno v členu 3(e); | 2012 |
| zagotavljanje storitev rezervacije glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila, kot je določeno v členu 3(f); | 2013 |

2.

Komisija na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov meni, da bi za sprejetje potrebnih specifikacij za prednostne ukrepe, navedene v členu 3, lahko predvideli naslednji okvirni časovni razpored:

Preglednica 1:   Okvirni časovni razpored za sprejetje specifikacij za prednostne ukrepe

Specifikacije za:

Najpozneje do konca leta:

opravljanje storitev zagotavljanja večmodalnih potovalnih informacij po vsej EU, kot je določeno v členu 3(a);

2014

opravljanje storitev zagotavljanja prometnih informacij v realnem času po vsej EU, kot je določeno v členu 3(b);

2013

podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih prometnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, kot je določeno v členu 3(c);

2012

usklajeno zagotavljanje medobratovalne vseevropske storitve eCall, kot je določeno v členu 3(d);

2012

zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila, kot je določeno v členu 3(e);

2012

zagotavljanje storitev rezervacije glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila, kot je določeno v členu 3(f);

2013

Ta okvirni časovni razpored temelji na predpostavki, da bosta EP in Svet dosegla čimprejšnji dogovor o direktivi o ITS v drugi obravnavi v začetku leta 2010.“

Izjava Komisije glede odgovornosti

Izjava Komisije glede odgovornosti

„Pri uvajanju in uporabi aplikacij in storitev ITS se lahko pojavijo številna vprašanja glede odgovornosti, ki lahko zelo ovirajo prodor nekaterih storitev ITS na širši trg. Reševanje teh vprašanj je eden od prednostnih ukrepov, ki jih je Komisija predvidela v svojem akcijskem načrtu za ITS.

Komisija bo ob upoštevanju obstoječe nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti o odgovornosti ter zlasti Direktive 1999/34/ES skrbno spremljala uvajanje in uporabo aplikacij in storitev ITS v državah članicah. Če bo potrebno in ustrezno, bo izdelala smernice o odgovornosti, v katerih bodo opisane zlasti obveznosti zainteresiranih strani v zvezi z uvajanjem in uporabo aplikacij in storitev ITS.“

Izjava Komisije glede uradnega obveščanja o delegiranih aktih

Izjava Komisije glede uradnega obveščanja o delegiranih aktih

„Evropska komisija je seznanjena z mnenjem Evropskega parlamenta in Sveta, da je treba pri uradnih obvestilih o delegiranih aktih – razen v primerih, ko zakonodajni akt predpisuje nujni postopek – upoštevati obdobja, ko institucije ne delajo (zimske in poletne počitnice, evropske volitve), in tako zagotoviti Evropskemu parlamentu in Svetu možnost, da izvajata svoja pooblastila v rokih, določenih v ustreznih zakonodajnih aktih, ter je pripravljena ravnati v skladu s tem.“

---

(1)  UL: prosimo vstavite datum 30 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

1

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/171

---

Torek, 6. julij 2010Formalnosti poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča ali izplujejo iz njih ***I

P7_TA(2010)0259

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali izplujejo iz njih in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (KOM(2009)0011 – C6-0030/2009 – 2009/0005(COD))

2011/C 351 E/31

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0011),

ob upoštevanju členov 251(2) in 80(2) Pogodbe o ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0030/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske Unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. novembra 2009 (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 17. junija 2009 (2),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0064/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije, priložene tej resoluciji;

| 3. | upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 128, 18.5.2010, str. 131.

(2)  UL C 211, 4.9.2009, str. 65.

---

Torek, 6. julij 2010P7_TC1-COD(2009)0005

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. julija 2010 z namenom sprejetja Direktive .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2010/65/EU.)

Torek, 6. julij 2010PRILOGA

Skupna Izjava Evropskega Parlamenta, Sveta In Komisije o Izdajanju Potrdil o Oprostitvi Pilotaže

Z namenom lajšanja pomorskega prevoza na kratkih razdaljah in ob upoštevanju standardov pilotažnih storitev, ki že obstajajo v številnih državah članicah, ter vloge, ki jo imajo pomorski piloti pri spodbujanju varnosti v pomorskem prometu in varstvu morskega okolja, Evropski parlament, Svet in Komisija menijo, da je treba preučiti jasen okvir za izdajanje potrdil o oprostitvi pilotaže v evropskih pristaniščih v skladu s ciljem sporočila Komisije o vzpostavitvi evropskega prostora pomorskega prometa brez ovir, kot tudi sporočila Komisije o politiki evropskih pristanišč (KOM (2007)0616) in ob upoštevanju dejstva, da so za vsako območje pilotaže potrebni visoko specializirane izkušnje in lokalno znanje. Komisija bo v kratkem v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi preučila to vprašanje, ob upoštevanju pomena varnosti na morju in zaščite morskega okolja, zlasti glede uporabe pogojev, ki so pomembni, pregledni in sorazmerni. Rezultate svoje ocene bo predložila drugim institucijam, in bo, če bo to potrebno, predlagala tudi nadaljnje ukrepe.

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o členu 290 PDEU

Evropski parlament, Svet in Komisija izjavljajo, da določbe te direktive ne vplivajo na katero koli prihodnje stališče institucij glede izvajanja člena 290 PDEU ali na posamezne zakonodajne akte, ki vsebujejo omenjene določbe.

Izjava Komisije v zvezi z uradnim obveščanjem o delegiranih aktih

Evropska komisija je seznanjena z mnenjem Evropskega parlamenta in Sveta, da je treba pri uradnem obveščanju o delegiranih aktih – razen v primerih, ko zakonodajni akt predpisuje nujni postopek – upoštevati obdobja počitnic institucij (zimske in poletne počitnice, evropske volitve), ter s tem Evropskemu parlamentu in Svetu omogočiti, da izvajata svoja pooblastila v rokih, določenih v ustreznih zakonodajnih aktih, ter je pripravljena ravnati v skladu s tem.

---

Sreda, 7. julij 2010

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/174 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/174

---

Sreda, 7. julij 2010Nova živila ***II

P7_TA(2010)0266

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih, spremembi Uredbe (ES) št. 1331/2008 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 in Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (11261/3/2009 – C7-0078/2010 – 2008/0002(COD))

2011/C 351 E/32

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (11261/3/2009 – C7–0078/2010),

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0872),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0027/2008),

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju členov 294(7) in 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. maja 2008 (2),

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7–0152/2010),

| 1. | sprejema v nadaljevanju navedeno stališče v drugi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

sprejema v nadaljevanju navedeno stališče v drugi obravnavi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 236.

(2)  UL C 224, 30.8.2008, str. 81.

---

Sreda, 7. julij 2010P7_TC2-COD(2008)0002

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih, spremembi Uredbe (ES) št. 1331/2008 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 in Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pri izvajanju politike Unije in ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije je treba zagotoviti visoko raven zaščite zdravja ljudi in varstva potrošnikov ter tudi visoko raven dobrega počutja živali in varstva okolja. Poleg tega je treba nenehno upoštevati previdnostno načelo, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3). |
| --- | --- |

(1)

Pri izvajanju politike Unije in ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije je treba zagotoviti visoko raven zaščite zdravja ljudi in varstva potrošnikov ter tudi visoko raven dobrega počutja živali in varstva okolja. Poleg tega je treba nenehno upoštevati previdnostno načelo, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3).

| (2) | Pri izvajanju politik Unije bi bilo treba zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi
  , ki mora imeti prednost pred delovanjem notranjega trga
  . |
| --- | --- |

(2)

Pri izvajanju politik Unije bi bilo treba zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi
  , ki mora imeti prednost pred delovanjem notranjega trga
  .

| (3) | Člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije pojasnjuje, da Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik v celoti upoštevajo zahteve po dobrem počutju živali, saj so živali čuteča bitja. |
| --- | --- |

(3)

Člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije pojasnjuje, da Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik v celoti upoštevajo zahteve po dobrem počutju živali, saj so živali čuteča bitja.

| (4) | Standardi, opredeljeni v zakonodaji Unije, morajo veljati za vsa živila, ki se dajo na trg Unije, tudi za živila, uvožena iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(4)

Standardi, opredeljeni v zakonodaji Unije, morajo veljati za vsa živila, ki se dajo na trg Unije, tudi za živila, uvožena iz tretjih držav.

| (5) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 3. septembra 2008 o kloniranju živali za preskrbo s hrano (4) pozval Komisijo, naj predstavi predloge, s katerimi se za preskrbo s hrano prepove (i) kloniranje živali, (ii) vzreja kloniranih živali ali njihovih potomcev, (iii) dajanje na trg mesa ali mlečnih izdelkov, pridobljenih iz kloniranih živali ali njihovih potomcev, ter (iv) uvoz kloniranih živali, njihovih potomcev, semena in zarodkov kloniranih živali ali njihovih potomcev, ter mesa ali mlečnih izdelkov, pridobljenih iz kloniranih živali ali njihovih potomcev. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 3. septembra 2008 o kloniranju živali za preskrbo s hrano (4) pozval Komisijo, naj predstavi predloge, s katerimi se za preskrbo s hrano prepove (i) kloniranje živali, (ii) vzreja kloniranih živali ali njihovih potomcev, (iii) dajanje na trg mesa ali mlečnih izdelkov, pridobljenih iz kloniranih živali ali njihovih potomcev, ter (iv) uvoz kloniranih živali, njihovih potomcev, semena in zarodkov kloniranih živali ali njihovih potomcev, ter mesa ali mlečnih izdelkov, pridobljenih iz kloniranih živali ali njihovih potomcev.

| (6) | Znanstveni odbor Komisije za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (ZONNUZT) je v svojem mnenju z dne 28. in 29. septembra 2005 ugotovil, „da obstajajo precejšne vrzeli v znanju, ki je potrebno za oceno tveganja. Mednje sodijo opis značilnosti nanodelcev, odkrivanje in merjenje nanodelcev, odzivanje na odmerke, propadanje in obstojnost nanodelcev pri ljudeh in v okolju ter vsi vidiki toksikologije in okoljske toksikologije, ki so povezani z nanodelci“; poleg tega je poročilo ZONNUZT zaključilo, da „obstoječe toksikološke in okoljske toksikološke metode morda ne zadostujejo pri iskanju odgovorov na vsa vprašanja, ki se porajajo v zvezi z nanodelci“. |
| --- | --- |

(6)

Znanstveni odbor Komisije za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (ZONNUZT) je v svojem mnenju z dne 28. in 29. septembra 2005 ugotovil, „da obstajajo precejšne vrzeli v znanju, ki je potrebno za oceno tveganja. Mednje sodijo opis značilnosti nanodelcev, odkrivanje in merjenje nanodelcev, odzivanje na odmerke, propadanje in obstojnost nanodelcev pri ljudeh in v okolju ter vsi vidiki toksikologije in okoljske toksikologije, ki so povezani z nanodelci“; poleg tega je poročilo ZONNUZT zaključilo, da „obstoječe toksikološke in okoljske toksikološke metode morda ne zadostujejo pri iskanju odgovorov na vsa vprašanja, ki se porajajo v zvezi z nanodelci“.

| (7) | Pravila Unije za nova živila so določena z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (5) in Uredbo Komisije (ES) št. 1852/2001 z dne 20. septembra 2001 o podrobnih pravilih o dostopnosti določenih podatkov javnosti in varstvu podatkov, predloženih na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 258/97 (6). Zaradi jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES) št. 258/97 in Uredbo (ES) št. 1852/2001 razveljaviti, Uredbo (ES) št. 258/97 pa nadomestiti s to uredbo. Priporočilo Komisije 97/618/ES z dne 29. julija 1997 o znanstvenih vidikih in predstavitvi informacij, potrebnih za podporo vlogam za dovoljenja za dajanje na trg novih živil in sestavin novih živil in pripravo poročil o začetni presoji v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (7) bi moralo postati neuporabno v zvezi z novimi živili. |
| --- | --- |

(7)

Pravila Unije za nova živila so določena z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (5) in Uredbo Komisije (ES) št. 1852/2001 z dne 20. septembra 2001 o podrobnih pravilih o dostopnosti določenih podatkov javnosti in varstvu podatkov, predloženih na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 258/97 (6). Zaradi jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES) št. 258/97 in Uredbo (ES) št. 1852/2001 razveljaviti, Uredbo (ES) št. 258/97 pa nadomestiti s to uredbo. Priporočilo Komisije 97/618/ES z dne 29. julija 1997 o znanstvenih vidikih in predstavitvi informacij, potrebnih za podporo vlogam za dovoljenja za dajanje na trg novih živil in sestavin novih živil in pripravo poročil o začetni presoji v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (7) bi moralo postati neuporabno v zvezi z novimi živili.

| (8) | Za zagotovitev kontinuitete z Uredbo (ES) št. 258/97 bi bilo treba dejstvo, da živilo ni bilo v uporabi v pomembnem obsegu za prehrano ljudi v Uniji pred začetkom uporabe Uredbe (ES) št. 258/97, in sicer 15. majem 1997, ohraniti kot merilo, v skladu s katerim se živilo šteje za novo. Uporaba v Uniji pomeni uporabo v državah članicah ne glede na datum njihovega pristopa k Evropski uniji. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev kontinuitete z Uredbo (ES) št. 258/97 bi bilo treba dejstvo, da živilo ni bilo v uporabi v pomembnem obsegu za prehrano ljudi v Uniji pred začetkom uporabe Uredbe (ES) št. 258/97, in sicer 15. majem 1997, ohraniti kot merilo, v skladu s katerim se živilo šteje za novo. Uporaba v Uniji pomeni uporabo v državah članicah ne glede na datum njihovega pristopa k Evropski uniji.

| (9) | ▐ Obstoječo opredelitev novega živila bi bilo treba pojasniti
  z razlago meril za novost
  in posodobiti ter nadomestiti obstoječe skupine in pri tem navesti sklic na splošno opredelitev živila iz ▐ uredbe
  (ES) št. 178/2002
  . |
| --- | --- |

(9)

▐ Obstoječo opredelitev novega živila bi bilo treba pojasniti
  z razlago meril za novost
  in posodobiti ter nadomestiti obstoječe skupine in pri tem navesti sklic na splošno opredelitev živila iz ▐ uredbe
  (ES) št. 178/2002
  .

| (10) | V skladu z opredelitvijo te uredbe se za nova štejejo živila z novo ali namenoma spremenjeno prvotno molekulsko strukturo, živila, ki jih sestavljajo mikroorganizmi, glive ali alge ali so iz njih pridobljena, novi sevi mikroorganizmov brez preteklih izkušenj o varni uporabi, pa tudi koncentrati snovi, ki se naravno pojavijo v rastlinah. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z opredelitvijo te uredbe se za nova štejejo živila z novo ali namenoma spremenjeno prvotno molekulsko strukturo, živila, ki jih sestavljajo mikroorganizmi, glive ali alge ali so iz njih pridobljena, novi sevi mikroorganizmov brez preteklih izkušenj o varni uporabi, pa tudi koncentrati snovi, ki se naravno pojavijo v rastlinah.

| (11) | Treba bi bilo tudi pojasniti, da se mora živilo šteti za novo, če se proizvaja s tehnologijo, ki prej še ni bila uporabljena za proizvodnjo živil
  , ki se tržijo in uporabljajo
  . V uredbi bi morale biti zajete zlasti najnovejše tehnologije pri postopkih gojenja in proizvodnje živil, ki vplivajo na živila in bi zato lahko vplivale na njihovo varnost. Med nova živila bi morali zato šteti živila iz
  rastlin in
  živali ▐, proizvedena z netradicionalnimi tehnikami gojenja in vzreje, in ▐ živila,
  spremenjena
  z novimi proizvodnimi postopki,
  kot sta nanotehnologija in nanoznanost,
  ki bi lahko vplivali na živila ▐. Živila iz novih rastlinskih sort ali živalskih pasem, proizvedena s tradicionalnimi tehnikami gojenja ali vzreje, se ne bi smela šteti za nova živila. ▐ |
| --- | --- |

(11)

Treba bi bilo tudi pojasniti, da se mora živilo šteti za novo, če se proizvaja s tehnologijo, ki prej še ni bila uporabljena za proizvodnjo živil
  , ki se tržijo in uporabljajo
  . V uredbi bi morale biti zajete zlasti najnovejše tehnologije pri postopkih gojenja in proizvodnje živil, ki vplivajo na živila in bi zato lahko vplivale na njihovo varnost. Med nova živila bi morali zato šteti živila iz
  rastlin in
  živali ▐, proizvedena z netradicionalnimi tehnikami gojenja in vzreje, in ▐ živila,
  spremenjena
  z novimi proizvodnimi postopki,
  kot sta nanotehnologija in nanoznanost,
  ki bi lahko vplivali na živila ▐. Živila iz novih rastlinskih sort ali živalskih pasem, proizvedena s tradicionalnimi tehnikami gojenja ali vzreje, se ne bi smela šteti za nova živila. ▐

| (12) | Kloniranje živali ni v skladu s točko 20 Priloge Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (8), ki določa, da metode ekstenzivne ali intenzivne reje, ki povzročajo ali lahko povzročijo trpljenje ali poškodbo katere koli zadevne živali, niso dovoljene. Živila, pridobljena iz kloniranih živali ali njihovih potomcev, se tako ne smejo uvrstiti na seznam Unije. |
| --- | --- |

(12)

Kloniranje živali ni v skladu s točko 20 Priloge Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (8), ki določa, da metode ekstenzivne ali intenzivne reje, ki povzročajo ali lahko povzročijo trpljenje ali poškodbo katere koli zadevne živali, niso dovoljene. Živila, pridobljena iz kloniranih živali ali njihovih potomcev, se tako ne smejo uvrstiti na seznam Unije.

| (13) | Evropska skupina
  za etiko v znanosti in novih tehnologijah, ustanovljena s Sklepom Komisije z dne 16. decembra 1997,
  v svojem mnenju št. 23 z dne 16. januarja 2008 o etičnih vidikih kloniranja živali za preskrbo s hrano navedla, da „ni prepričljivih dokazov, ki bi upravičili proizvodnjo hrane iz klonov in njihovih potomcev“. Znanstveni odbor Evropske agencije za varnost hrane (‚znanstveni odbor‘) v svojem mnenju z dne 15. julija 2008 o kloniranju živali (9) ugotavlja, da sta „zdravje in dobro počutje precejšnjega dela klonov ... zelo in pogosto življenjsko ogrožena“
  . |
| --- | --- |

(13)

Evropska skupina
  za etiko v znanosti in novih tehnologijah, ustanovljena s Sklepom Komisije z dne 16. decembra 1997,
  v svojem mnenju št. 23 z dne 16. januarja 2008 o etičnih vidikih kloniranja živali za preskrbo s hrano navedla, da „ni prepričljivih dokazov, ki bi upravičili proizvodnjo hrane iz klonov in njihovih potomcev“. Znanstveni odbor Evropske agencije za varnost hrane (‚znanstveni odbor‘) v svojem mnenju z dne 15. julija 2008 o kloniranju živali (9) ugotavlja, da sta „zdravje in dobro počutje precejšnjega dela klonov ... zelo in pogosto življenjsko ogrožena“
  .

| (14) | Vendar bi morala biti živila, pridobljena iz kloniranih živali in njihovih potomcev, izvzeta iz področja uporabe te uredbe. Obravnavati jih je treba v posebni uredbi, sprejeti po rednem zakonodajnem postopku, ne pa po enotnem postopku odobritve. Komisija bi morala pred datumom začetka uporabe te uredbe predložiti ustrezen zakonodajni predlog. Dokler ne začne veljati uredba o kloniranih živalih, je treba uvesti moratorij za dajanje na trg živil, proizvedenih iz kloniranih živali ali njihovih potomcev. |
| --- | --- |

(14)

Vendar bi morala biti živila, pridobljena iz kloniranih živali in njihovih potomcev, izvzeta iz področja uporabe te uredbe. Obravnavati jih je treba v posebni uredbi, sprejeti po rednem zakonodajnem postopku, ne pa po enotnem postopku odobritve. Komisija bi morala pred datumom začetka uporabe te uredbe predložiti ustrezen zakonodajni predlog. Dokler ne začne veljati uredba o kloniranih živalih, je treba uvesti moratorij za dajanje na trg živil, proizvedenih iz kloniranih živali ali njihovih potomcev.

| (15) | Treba bi bilo sprejeti izvedbene ukrepe, da se določijo
  dodatna nadaljnja
  merila za lažjo oceno, ali so se živila uporabljala v pomembnem obsegu za prehrano ljudi v Uniji pred 15. majem 1997. Če se je živilo ▐ uporabljalo izključno kot prehransko dopolnilo ali njegova sestavina, kot je opredeljeno v Direktivi 2002/46/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (10), pred tem datumom
  , se
  lahko
  to živilo po tem dnevu daje na trg v Uniji za isto uporabo in se ne šteje za novo živilo. Vendar se uporaba živila kot prehranskega dopolnila ali v prehranskem dopolnilu ne bi smela upoštevati pri oceni o tem, ali se je ▐ uporabljalo v pomembnem obsegu za prehrano ljudi v Uniji pred 15. majem 1997. Zato
  je
  treba v skladu s to uredbo odobriti tudi druge načine uporabe zadevnega živila
  ,
  in
  sicer
  ne le
  uporabo
  kot prehransko dopolnilo ali njegova sestavina. |
| --- | --- |

(15)

Treba bi bilo sprejeti izvedbene ukrepe, da se določijo
  dodatna nadaljnja
  merila za lažjo oceno, ali so se živila uporabljala v pomembnem obsegu za prehrano ljudi v Uniji pred 15. majem 1997. Če se je živilo ▐ uporabljalo izključno kot prehransko dopolnilo ali njegova sestavina, kot je opredeljeno v Direktivi 2002/46/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (10), pred tem datumom
  , se
  lahko
  to živilo po tem dnevu daje na trg v Uniji za isto uporabo in se ne šteje za novo živilo. Vendar se uporaba živila kot prehranskega dopolnila ali v prehranskem dopolnilu ne bi smela upoštevati pri oceni o tem, ali se je ▐ uporabljalo v pomembnem obsegu za prehrano ljudi v Uniji pred 15. majem 1997. Zato
  je
  treba v skladu s to uredbo odobriti tudi druge načine uporabe zadevnega živila
  ,
  in
  sicer
  ne le
  uporabo
  kot prehransko dopolnilo ali njegova sestavina.

| (16) | Uporaba namensko proizvedenih nanomaterialov v proizvodnji živil se lahko z nadaljnjim razvojem tehnologije poveča. Da bi zagotovili visoko stopnjo zaščite zdravja ljudi, prosti pretok blaga in pravno varnost za proizvajalce, je treba razviti skupno opredelitev namensko proizvedenih nanomaterialov ▐. |
| --- | --- |

(16)

Uporaba namensko proizvedenih nanomaterialov v proizvodnji živil se lahko z nadaljnjim razvojem tehnologije poveča. Da bi zagotovili visoko stopnjo zaščite zdravja ljudi, prosti pretok blaga in pravno varnost za proizvajalce, je treba razviti skupno opredelitev namensko proizvedenih nanomaterialov ▐.

| (17) | Poskusne metode, ki so zdaj na voljo, ne zadoščajo za oceno tveganj
  , povezanih z ▐ nanomateriali
  . Nujno je treba razviti poskusne metode za testiranje nanomaterialov, pri katerih se ne uporabljajo živali
  . |
| --- | --- |

(17)

Poskusne metode, ki so zdaj na voljo, ne zadoščajo za oceno tveganj
  , povezanih z ▐ nanomateriali
  . Nujno je treba razviti poskusne metode za testiranje nanomaterialov, pri katerih se ne uporabljajo živali
  .

| (18) | Samo nanomateriali na seznamu odobrenih snovi so lahko prisotni v embalaži živila, skupaj z mejno količino teh snovi, ki lahko preide v ali na živilske proizvode v tovrstni embalaži. |
| --- | --- |

(18)

Samo nanomateriali na seznamu odobrenih snovi so lahko prisotni v embalaži živila, skupaj z mejno količino teh snovi, ki lahko preide v ali na živilske proizvode v tovrstni embalaži.

| (19) | Preoblikovani
  živilski proizvodi, proizvedeni iz
  obstoječih
  sestavin živil,
  ki so na voljo na trgu Unije
  , zlasti
  živilski proizvodi, preoblikovani
  s spremembo sestavin živil, spremembo ▐ sestave ali količin
  teh sestavin,
  se ne bi smeli šteti za nova živila. ▐ |
| --- | --- |

(19)

Preoblikovani
  živilski proizvodi, proizvedeni iz
  obstoječih
  sestavin živil,
  ki so na voljo na trgu Unije
  , zlasti
  živilski proizvodi, preoblikovani
  s spremembo sestavin živil, spremembo ▐ sestave ali količin
  teh sestavin,
  se ne bi smeli šteti za nova živila. ▐

| (20) | Določbe Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (11) bi se morale uporabljati, kadar bi lahko za proizvod ob upoštevanju vseh njegovih značilnosti veljali tako opredelitev „zdravilo“ kot opredelitev proizvoda iz druge zakonodaje Unije. Državi članici bi moralo biti omogočeno, da omeji dajanje takega proizvoda na trg v skladu z zakonodajo Unije, če v skladu z Direktivo 2001/83/ES ugotovi, da je proizvod zdravilo. Poleg navedenega so zdravila izključena iz opredelitve živila, kakor je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 178/2002, in se ta uredba zanje ne bi smela uporabljati. |
| --- | --- |

(20)

Določbe Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (11) bi se morale uporabljati, kadar bi lahko za proizvod ob upoštevanju vseh njegovih značilnosti veljali tako opredelitev „zdravilo“ kot opredelitev proizvoda iz druge zakonodaje Unije. Državi članici bi moralo biti omogočeno, da omeji dajanje takega proizvoda na trg v skladu z zakonodajo Unije, če v skladu z Direktivo 2001/83/ES ugotovi, da je proizvod zdravilo. Poleg navedenega so zdravila izključena iz opredelitve živila, kakor je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 178/2002, in se ta uredba zanje ne bi smela uporabljati.

| (21) | Nova živila, odobrena na podlagi Uredbe (ES) št. 258/97, bi morala ohraniti status novih živil, vendar bi bila za kakršno koli novo uporabo teh živil potrebna odobritev. |
| --- | --- |

(21)

Nova živila, odobrena na podlagi Uredbe (ES) št. 258/97, bi morala ohraniti status novih živil, vendar bi bila za kakršno koli novo uporabo teh živil potrebna odobritev.

| (22) | Živila, ki so namenjena tehnološki uporabi ali so gensko spremenjena, ne bi smela soditi v področje uporabe te uredbe. Zato ta uredba ne pokriva gensko spremenjenih živil iz Uredbe (ES) št. 1829/2003 (12), živil, ki se uporabljajo izključno kot aditivi v okviru področja uporabe Uredbe (ES) št. 1333/2008 (13), arom v okviru področja uporabe Uredbe (ES) št. 1334/2008 (14), encimov v okviru področja uporabe Uredbe (ES) št. 1332/2008 (15) in ekstrakcijskih topil v okviru področja uporabe Direktive 2009/32/ES (16). |
| --- | --- |

(22)

Živila, ki so namenjena tehnološki uporabi ali so gensko spremenjena, ne bi smela soditi v področje uporabe te uredbe. Zato ta uredba ne pokriva gensko spremenjenih živil iz Uredbe (ES) št. 1829/2003 (12), živil, ki se uporabljajo izključno kot aditivi v okviru področja uporabe Uredbe (ES) št. 1333/2008 (13), arom v okviru področja uporabe Uredbe (ES) št. 1334/2008 (14), encimov v okviru področja uporabe Uredbe (ES) št. 1332/2008 (15) in ekstrakcijskih topil v okviru področja uporabe Direktive 2009/32/ES (16).

| (23) | Uporaba vitaminov in mineralov je urejena s posebnimi sektorskimi živilskimi zakoni. Zato bi bilo treba iz področja uporabe te uredbe izključiti vitamine in minerale, ki sodijo na področje uporabe Direktive 2002/46/ES, Uredbe (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (17) in Direktive 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o živilih za posebne prehranske namene (prenovitev) (18) Vendar v teh posebnih predpisih niso obravnavani primeri, kjer se dovoljeni vitamini in minerali pridobivajo s proizvodnimi metodami ali z uporabo novih virov, ki se niso upoštevali v postopku odobritve. Zato se do teh sprememb posebnih predpisov ti vitamini in minerali ne smejo izključiti iz področja uporabe te uredbe, če proizvodne metode ali novi viri povzročijo pomembne spremembe v sestavi ali strukturi vitaminov in mineralov, ki vpliva na hranilno vrednost, način njihove presnove ali stopnjo nezaželenih snovi. |
| --- | --- |

(23)

Uporaba vitaminov in mineralov je urejena s posebnimi sektorskimi živilskimi zakoni. Zato bi bilo treba iz področja uporabe te uredbe izključiti vitamine in minerale, ki sodijo na področje uporabe Direktive 2002/46/ES, Uredbe (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (17) in Direktive 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o živilih za posebne prehranske namene (prenovitev) (18) Vendar v teh posebnih predpisih niso obravnavani primeri, kjer se dovoljeni vitamini in minerali pridobivajo s proizvodnimi metodami ali z uporabo novih virov, ki se niso upoštevali v postopku odobritve. Zato se do teh sprememb posebnih predpisov ti vitamini in minerali ne smejo izključiti iz področja uporabe te uredbe, če proizvodne metode ali novi viri povzročijo pomembne spremembe v sestavi ali strukturi vitaminov in mineralov, ki vpliva na hranilno vrednost, način njihove presnove ali stopnjo nezaželenih snovi.

| (24) | Nova živila, razen vitaminov in mineralov, namenjena za posebne prehranske namene, za obogatitev živil ali uporabljena kot prehranska dopolnila, bi bilo treba oceniti v skladu s to uredbo. Hkrati bi se morala zanje še naprej uporabljati pravila, določena v Direktivi 2002/46/ES in Uredbi (ES) št. 1925/2006 in Direktivi 2009/39/ES ter v posebnih direktivah, ki so navedene v Direktivi 2009/39/ES in Prilogi I Direktive 2009/39/ES. |
| --- | --- |

(24)

Nova živila, razen vitaminov in mineralov, namenjena za posebne prehranske namene, za obogatitev živil ali uporabljena kot prehranska dopolnila, bi bilo treba oceniti v skladu s to uredbo. Hkrati bi se morala zanje še naprej uporabljati pravila, določena v Direktivi 2002/46/ES in Uredbi (ES) št. 1925/2006 in Direktivi 2009/39/ES ter v posebnih direktivah, ki so navedene v Direktivi 2009/39/ES in Prilogi I Direktive 2009/39/ES.

| (25) | Komisija bi morala uvesti enostaven in pregleden postopek za primere,
  če ni na voljo dovolj informacij o prehrani ljudi pred 15. majem 1997 ▐.
  V tem postopku bi morale sodelovati države članice. Postopek se sprejme najpozneje do ... (19). |
| --- | --- |

(25)

Komisija bi morala uvesti enostaven in pregleden postopek za primere,
  če ni na voljo dovolj informacij o prehrani ljudi pred 15. majem 1997 ▐.
  V tem postopku bi morale sodelovati države članice. Postopek se sprejme najpozneje do ... (19).

| (26) | Nova živila bi se smela dajati na trg v Unije le, če so varna in ne zavajajo potrošnika.
  Ocena njihove varnosti bi morala temeljiti na previdnostnem načelu, kot je določeno v členu 7 Uredbe (ES) št. 178/2002.
  Poleg tega se ▐ ne bi
  smela
  razlikovati od
  živil, ki jih nadomestijo,
  na
  kakršen koli
  način, ki bi bil hranilno manj ugoden za potrošnika. |
| --- | --- |

(26)

Nova živila bi se smela dajati na trg v Unije le, če so varna in ne zavajajo potrošnika.
  Ocena njihove varnosti bi morala temeljiti na previdnostnem načelu, kot je določeno v členu 7 Uredbe (ES) št. 178/2002.
  Poleg tega se ▐ ne bi
  smela
  razlikovati od
  živil, ki jih nadomestijo,
  na
  kakršen koli
  način, ki bi bil hranilno manj ugoden za potrošnika.

| (27) | Za oceno varnosti in odobritev bi bilo treba uporabiti usklajen in centraliziran postopek, ki je učinkovit, časovno omejen in pregleden. Za nadaljnje usklajevanje različnih postopkov za odobritev živil bi bilo treba izvesti oceno varnosti novih živil in ta živila vključiti na seznam Unije v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (20), ki bi se moral uporabljati vedno, kadar v tej uredbi ni predvidenega posebnega odstopanja. Komisija bi morala po prejetju zahtevka za odobritev proizvoda kot novega živila oceniti veljavnost in uporabnost zahtevka. Pri odobritvi novih živil bi se morali upoštevati tudi drugi dejavniki, pomembni za obravnavani primer, vključno z etičnimi in okoljskimi dejavniki ter dejavniki v zvezi z dobrim počutjem živali in previdnostno načelo. |
| --- | --- |

(27)

Za oceno varnosti in odobritev bi bilo treba uporabiti usklajen in centraliziran postopek, ki je učinkovit, časovno omejen in pregleden. Za nadaljnje usklajevanje različnih postopkov za odobritev živil bi bilo treba izvesti oceno varnosti novih živil in ta živila vključiti na seznam Unije v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (20), ki bi se moral uporabljati vedno, kadar v tej uredbi ni predvidenega posebnega odstopanja. Komisija bi morala po prejetju zahtevka za odobritev proizvoda kot novega živila oceniti veljavnost in uporabnost zahtevka. Pri odobritvi novih živil bi se morali upoštevati tudi drugi dejavniki, pomembni za obravnavani primer, vključno z etičnimi in okoljskimi dejavniki ter dejavniki v zvezi z dobrim počutjem živali in previdnostno načelo.

| (28) | Določiti bi bilo treba tudi merila za oceno možnih tveganj v povezavi z novimi živili. Da bi zagotovili usklajeno znanstveno ocenjevanje novih živil, bi morala tako oceno izvesti Evropska agencija za varnost hrane („agencija“). |
| --- | --- |

(28)

Določiti bi bilo treba tudi merila za oceno možnih tveganj v povezavi z novimi živili. Da bi zagotovili usklajeno znanstveno ocenjevanje novih živil, bi morala tako oceno izvesti Evropska agencija za varnost hrane („agencija“).

| (29) | V postopku odobritve je treba kot del ocene tveganja upoštevati etične in okoljske vidike. Te vidike bi morala oceniti evropska skupina za etiko v znanosti in novih tehnologijah oziroma znanstveni odbor. |
| --- | --- |

(29)

V postopku odobritve je treba kot del ocene tveganja upoštevati etične in okoljske vidike. Te vidike bi morala oceniti evropska skupina za etiko v znanosti in novih tehnologijah oziroma znanstveni odbor.

| (30) | Zaradi poenostavitve postopkov bi bilo treba predlagateljem dovoliti, da predložijo en sam zahtevek za živila, ki jih urejajo različni sektorski živilski zakoni. Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Uredbo (ES) št. 1331/2008. Z začetkom veljave Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost in besedo „Skupnost“ bi bilo treba v tej uredbi nadomestiti z besedo „Unija“. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi poenostavitve postopkov bi bilo treba predlagateljem dovoliti, da predložijo en sam zahtevek za živila, ki jih urejajo različni sektorski živilski zakoni. Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Uredbo (ES) št. 1331/2008. Z začetkom veljave Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost in besedo „Skupnost“ bi bilo treba v tej uredbi nadomestiti z besedo „Unija“.

| (31) | Če so tradicionalna živila iz tretjih držav, vključena v seznam tradicionalnih živil iz tretjih držav, bi moralo biti omogočeno, da se dajo na trg v Uniji pod pogoji, ki ustrezajo pogojem, pod katerimi so dokazane pretekle izkušnje o varni uporabi hrane. Pri oceni varnosti in ravnanju s tradicionalnimi živili iz tretjih držav bi bilo treba upoštevati pretekle izkušnje o varni uporabi v državi njihovega porekla. Pretekle izkušnje o varni uporabi živila ne bi smele vključevati neživilske rabe ali rabe, ki ni povezana z običajno prehrano. |
| --- | --- |

(31)

Če so tradicionalna živila iz tretjih držav, vključena v seznam tradicionalnih živil iz tretjih držav, bi moralo biti omogočeno, da se dajo na trg v Uniji pod pogoji, ki ustrezajo pogojem, pod katerimi so dokazane pretekle izkušnje o varni uporabi hrane. Pri oceni varnosti in ravnanju s tradicionalnimi živili iz tretjih držav bi bilo treba upoštevati pretekle izkušnje o varni uporabi v državi njihovega porekla. Pretekle izkušnje o varni uporabi živila ne bi smele vključevati neživilske rabe ali rabe, ki ni povezana z običajno prehrano.

| (32) | Po potrebi in na podlagi ugotovitev ocene varnosti bi bilo treba uvesti zahteve za spremljanje uporabe novih živil za prehrano ljudi po uvedbi na trg. |
| --- | --- |

(32)

Po potrebi in na podlagi ugotovitev ocene varnosti bi bilo treba uvesti zahteve za spremljanje uporabe novih živil za prehrano ljudi po uvedbi na trg.

| (33) | Vključitev novih živil na seznam novih živil Unije ▐ ne bi smela posegati v možnost ocene učinkov skupne porabe snovi, ki je navedenemu živilu dodana ali se uporablja za njegovo proizvodnjo, ali primerljivega proizvoda v skladu s
  členom 8
  Uredbe (ES) št. 1925/2006. |
| --- | --- |

(33)

Vključitev novih živil na seznam novih živil Unije ▐ ne bi smela posegati v možnost ocene učinkov skupne porabe snovi, ki je navedenemu živilu dodana ali se uporablja za njegovo proizvodnjo, ali primerljivega proizvoda v skladu s
  členom 8
  Uredbe (ES) št. 1925/2006.

| (34) | V posebnih okoliščinah in z namenom, da bi se spodbudile raziskave in razvoj v kmetijsko-živilskem sektorju in s tem inovacije,
  je primerno zaščititi naložbe inovatorjev v zbiranje informacij in podatkov, ki se predložijo pri vložitvi zahtevka po tej uredbi
  . Novi znanstveni dokazi in pravno zaščiteni podatki, predloženi skupaj z zahtevkom za vključitev novega živila na seznam Unije, se v omejenem časovnem obdobju ne bi smeli uporabljati v korist drugega predlagatelja brez soglasja prvega predlagatelja. Zaščita znanstvenih podatkov, ki jih je predložil en predlagatelj, ne bi smela preprečiti drugim predlagateljem, da ne bi mogli zahtevati vključitev novih živil na seznam Unije na podlagi lastnih znanstvenih podatkov.
  Poleg tega varstvo znanstvenih podatkov ne sme onemogočati preglednosti in dostopnosti informacij pri podatkih, ki se uporabljajo pri oceni varnosti novih živil. Vseeno je treba zagotoviti varstvo pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(34)

V posebnih okoliščinah in z namenom, da bi se spodbudile raziskave in razvoj v kmetijsko-živilskem sektorju in s tem inovacije,
  je primerno zaščititi naložbe inovatorjev v zbiranje informacij in podatkov, ki se predložijo pri vložitvi zahtevka po tej uredbi
  . Novi znanstveni dokazi in pravno zaščiteni podatki, predloženi skupaj z zahtevkom za vključitev novega živila na seznam Unije, se v omejenem časovnem obdobju ne bi smeli uporabljati v korist drugega predlagatelja brez soglasja prvega predlagatelja. Zaščita znanstvenih podatkov, ki jih je predložil en predlagatelj, ne bi smela preprečiti drugim predlagateljem, da ne bi mogli zahtevati vključitev novih živil na seznam Unije na podlagi lastnih znanstvenih podatkov.
  Poleg tega varstvo znanstvenih podatkov ne sme onemogočati preglednosti in dostopnosti informacij pri podatkih, ki se uporabljajo pri oceni varnosti novih živil. Vseeno je treba zagotoviti varstvo pravic intelektualne lastnine.

| (35) | Za nova živila veljajo splošne zahteve glede označevanja, določene v Direktivi 2000/13/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil

   (21). V nekaterih primerih bi bilo morda treba določiti dodatne informacije glede označevanja, zlasti za opis živila, njegov vir ali pogoje uporabe. Zato ▐ lahko
  za uvrstitev novih živil na seznam Unije veljajo posebni pogoji uporabe ali obveznosti označevanja
  . |
| --- | --- |

(35)

Za nova živila veljajo splošne zahteve glede označevanja, določene v Direktivi 2000/13/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil

   (21). V nekaterih primerih bi bilo morda treba določiti dodatne informacije glede označevanja, zlasti za opis živila, njegov vir ali pogoje uporabe. Zato ▐ lahko
  za uvrstitev novih živil na seznam Unije veljajo posebni pogoji uporabe ali obveznosti označevanja
  .

| (36) | Uredba (ES) št. 1924/2006
  Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih

   (22) usklajuje določbe v državah članicah v zvezi s prehranskimi in zdravstvenimi trditvami. Zato bi morale biti trditve glede novih živil zmeraj v skladu z navedeno uredbo.
  Če namerava predlagatelj zahtevka novo živilo opremiti z zdravstveno trditvijo, ki mora biti odobrena v skladu s členoma 17 in 18 Uredbe (ES) št. 1924/2006, in če zahtevka za novo živilo in zdravstveno trditev vključujeta zahtevo za varstvo pravno zaščitenih podatkov, obdobja varstva podatkov zanju začnejo in nato tečejo hkrati, če predlagatelj tako zahteva. |
| --- | --- |

(36)

Uredba (ES) št. 1924/2006
  Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih

   (22) usklajuje določbe v državah članicah v zvezi s prehranskimi in zdravstvenimi trditvami. Zato bi morale biti trditve glede novih živil zmeraj v skladu z navedeno uredbo.
  Če namerava predlagatelj zahtevka novo živilo opremiti z zdravstveno trditvijo, ki mora biti odobrena v skladu s členoma 17 in 18 Uredbe (ES) št. 1924/2006, in če zahtevka za novo živilo in zdravstveno trditev vključujeta zahtevo za varstvo pravno zaščitenih podatkov, obdobja varstva podatkov zanju začnejo in nato tečejo hkrati, če predlagatelj tako zahteva.

| (37) | V posebnih primerih je treba
  za nasvet glede etičnih vprašanj v zvezi z
  uporabo novih tehnologij in
  dajanjem novih živil
  zaprositi
  Evropsko skupino za etiko v znanosti in novih tehnologijah. |
| --- | --- |

(37)

V posebnih primerih je treba
  za nasvet glede etičnih vprašanj v zvezi z
  uporabo novih tehnologij in
  dajanjem novih živil
  zaprositi
  Evropsko skupino za etiko v znanosti in novih tehnologijah.

| (38) | Nova živila, ki so se dajala na trg v Uniji v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97, bi bilo treba še naprej dajati na trg. Nova živila, odobrena v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97, bi bilo treba vključiti na seznam novih živil Unije, ki ga uvaja ta uredba. Poleg tega se zahtevki, predloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97
  , za katere
  poročilo o začetni presoji iz
  člena 6(3) navedene uredbe
  še ni bilo poslano Komisiji
  in za katere
  se v skladu
  členom 6(3) ali 6(4) navedene uredbe pred začetkom uporabe te uredbe, obravnavati kot zahtevek v skladu s to uredbo
  .
  Kadar se od znanstvenega odbora in držav članic zahteva mnenje, morajo upoštevati ugotovitve iz začetne presoje.
  Drugi zahtevki ▐, predloženi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 258/97, bi bilo treba obravnavati v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(38)

Nova živila, ki so se dajala na trg v Uniji v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97, bi bilo treba še naprej dajati na trg. Nova živila, odobrena v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97, bi bilo treba vključiti na seznam novih živil Unije, ki ga uvaja ta uredba. Poleg tega se zahtevki, predloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97
  , za katere
  poročilo o začetni presoji iz
  člena 6(3) navedene uredbe
  še ni bilo poslano Komisiji
  in za katere
  se v skladu
  členom 6(3) ali 6(4) navedene uredbe pred začetkom uporabe te uredbe, obravnavati kot zahtevek v skladu s to uredbo
  .
  Kadar se od znanstvenega odbora in držav članic zahteva mnenje, morajo upoštevati ugotovitve iz začetne presoje.
  Drugi zahtevki ▐, predloženi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 258/97, bi bilo treba obravnavati v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 258/97.

| (39) | Uredba (ES) št. 882/2004 (23) določa splošna pravila o izvajanju uradnega nadzora za preverjanje skladnosti z zakonodajo o živilih. Zato bi se od držav članic moralo zahtevati, da izvajajo uradni nadzor v skladu z navedeno uredbo, da se doseže skladnost s to uredbo. |
| --- | --- |

(39)

Uredba (ES) št. 882/2004 (23) določa splošna pravila o izvajanju uradnega nadzora za preverjanje skladnosti z zakonodajo o živilih. Zato bi se od držav članic moralo zahtevati, da izvajajo uradni nadzor v skladu z navedeno uredbo, da se doseže skladnost s to uredbo.

| (40) | Uporabljajo se zahteve glede higiene živil, ki jih določa Uredba (ES) št. 852/2004 (24). |
| --- | --- |

(40)

Uporabljajo se zahteve glede higiene živil, ki jih določa Uredba (ES) št. 852/2004 (24).

| (41) | Ker ciljev te uredbe, in sicer določitev usklajenih pravil za dajanje novih živil na trg v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(41)

Ker ciljev te uredbe, in sicer določitev usklajenih pravil za dajanje novih živil na trg v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

| (42) | Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za njihovo izvajanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za njihovo izvajanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

▐

| (43) | ▐ Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede meril, v skladu s katerimi se za živilo lahko šteje, da se je pred 15. majem 1997 v Uniji v pomembnem obsegu uporabljalo za prehrano ljudi
  , za to da določi, ali vrsta živila sodi na področje uporabe te uredbe, za prilagoditev opredelitve „namensko proizvedenih nanomaterialov“ v skladu s tehničnim in znanstvenim napredkom ter opredelitvami, ki bodo v prihodnje sprejete na mednarodni ravni, za pravila za nadaljnje ukrepanje v primerih, kjer Komisija nima informacij o uporabi živila za prehrano ljudi pred 15. majem 1997, kakor tudi za pravila o uporabi člena 4(1) in člena 9 ter posodobitev seznama Unije
  . ▐ Zlasti je pomembno, da ▐ Komisija
  med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki – |
| --- | --- |

(43)

▐ Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede meril, v skladu s katerimi se za živilo lahko šteje, da se je pred 15. majem 1997 v Uniji v pomembnem obsegu uporabljalo za prehrano ljudi
  , za to da določi, ali vrsta živila sodi na področje uporabe te uredbe, za prilagoditev opredelitve „namensko proizvedenih nanomaterialov“ v skladu s tehničnim in znanstvenim napredkom ter opredelitvami, ki bodo v prihodnje sprejete na mednarodni ravni, za pravila za nadaljnje ukrepanje v primerih, kjer Komisija nima informacij o uporabi živila za prehrano ljudi pred 15. majem 1997, kakor tudi za pravila o uporabi člena 4(1) in člena 9 ter posodobitev seznama Unije
  . ▐ Zlasti je pomembno, da ▐ Komisija
  med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Uvodne določbe

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa usklajena pravila za dajanje novih živil na trg v
  Uniji
  , s katerimi se zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi
  , zdravja in dobrega počutja živali, varstva okolja
  in koristi potrošnikov ter hkrati
  preglednost in
  učinkovito delovanje notranjega trga
  ter spodbujanje inovacij v kmetijsko-živilskem sektorju
  .

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za dajanje novih živil na trg v Uniji.

2.   Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | živila, ki se uporabljajo in dokler se uporabljajo kot:






  (i) | aditivi za živila, ki sodijo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1333/2008; |
| --- | --- | --- |

(a)

živila, ki se uporabljajo in dokler se uporabljajo kot:

(i)

aditivi za živila, ki sodijo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1333/2008;

| (ii) | arome za živila, ki sodijo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1334/2008; |
| --- | --- |

(ii)

arome za živila, ki sodijo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1334/2008;

| (iii) | ekstrakcijska topila, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in sodijo na področje uporabe Direktive 2009/32/ES; |
| --- | --- |

(iii)

ekstrakcijska topila, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in sodijo na področje uporabe Direktive 2009/32/ES;

| (iv) | encimi za živila, ki sodijo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1332/2008; |
| --- | --- |

(iv)

encimi za živila, ki sodijo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1332/2008;

| (v) | vitamini in minerali, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2002/46/ES, Uredbe (ES) št. 1925/2006 ali Direktive 2009/39/ES, razen že odobreni vitamini ali mineralne snovi, ki so pridobljeni s proizvodnimi metodami ali z uporabo novih virov, ki niso bili upoštevani v času odobritve, v skladu s posebno zakonodajo, kadar te proizvodne metode ali novi viri pomenijo pomembne spremembe, navedene v točki (iii) člena 3(2)(a) te uredbe; |
| --- | --- |

(v)

vitamini in minerali, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2002/46/ES, Uredbe (ES) št. 1925/2006 ali Direktive 2009/39/ES, razen že odobreni vitamini ali mineralne snovi, ki so pridobljeni s proizvodnimi metodami ali z uporabo novih virov, ki niso bili upoštevani v času odobritve, v skladu s posebno zakonodajo, kadar te proizvodne metode ali novi viri pomenijo pomembne spremembe, navedene v točki (iii) člena 3(2)(a) te uredbe;

| (b) | živila, ki sodijo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

(b)

živila, ki sodijo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1829/2003;

| (c) | živila, pridobljena iz kloniranih živali in njihovih potomcev. Komisija do ... (25) predloži zakonodajni predlog za prepoved, da se na trg Unije dajo živila, pridobljena iz kloniranih živali in njihovih potomcev. Predlog se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(c)

živila, pridobljena iz kloniranih živali in njihovih potomcev. Komisija do ... (25) predloži zakonodajni predlog za prepoved, da se na trg Unije dajo živila, pridobljena iz kloniranih živali in njihovih potomcev. Predlog se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.
     
  Komisija lahko po potrebi in ob upoštevanju področja uporabe, določenega v tem členu, sprejme delegirane akte v skladu s členom 20 in pod pogoji iz členov 21 in 22 ter tako določi, ali vrsta živila sodi na področje uporabe te uredbe.

Člen 3

Opredelitve pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov, določene v Uredbi (ES) št. 178/2002.

2.   Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „novo živilo“ pomeni ▐:






  (i) | živilo, ki se ni uporabljalo v pomembnem obsegu za prehrano ljudi v Uniji
  pred 15. majem 1997 ▐; |
| --- | --- | --- |

(a)

„novo živilo“ pomeni ▐:

(i)

živilo, ki se ni uporabljalo v pomembnem obsegu za prehrano ljudi v Uniji
  pred 15. majem 1997 ▐;

| (ii) | živili rastlinskega
  ali živalskega
  izvora, če se za rastline
  in živali
  uporabljajo netradicionalne tehnike gojenja, ki se pred 15. majem 1997
  , razen živil, pridobljenih iz kloniranih živali in njihovih potomcev
  ; |
| --- | --- |

(ii)

živili rastlinskega
  ali živalskega
  izvora, če se za rastline
  in živali
  uporabljajo netradicionalne tehnike gojenja, ki se pred 15. majem 1997
  , razen živil, pridobljenih iz kloniranih živali in njihovih potomcev
  ;

| (iii) | živili, za katere se uporablja nov proizvodni postopek, ki se pred 15. majem 1997 ni uporabljal za proizvodnjo živil v Uniji, če navedeni proizvodni postopek pomeni pomembne spremembe v sestavi ali strukturi živila, ki vplivajo na njegovo hranilno vrednost, način njegove presnove ali raven neželenih snovi; |
| --- | --- |

(iii)

živili, za katere se uporablja nov proizvodni postopek, ki se pred 15. majem 1997 ni uporabljal za proizvodnjo živil v Uniji, če navedeni proizvodni postopek pomeni pomembne spremembe v sestavi ali strukturi živila, ki vplivajo na njegovo hranilno vrednost, način njegove presnove ali raven neželenih snovi;

| (iv) | živili, ki vsebujejo namensko proizvedene nanomateriale ali so iz njih sestavljena. |
| --- | --- |

(iv)

živili, ki vsebujejo namensko proizvedene nanomateriale ali so iz njih sestavljena.

▐

| (b) | „namensko proizvedeni nanomaterial“ pomeni namenoma proizveden material, pri katerem je velikost ene ali več dimenzij 100 nm ali manj ali ki je v notranjosti ali na površini sestavljen iz ločenih funkcionalnih delov, številni od njih pa imajo eno ali več dimenzij v velikosti 100 nm ali manj, vključno s strukturami, aglomerati ali agregati, katerih velikost lahko presega 100 nm, vendar pa ohranijo lastnosti, značilne za nanomerilo.
  Lastnosti, ki so značilne za nanomerilo, vključujejo:






  (i) | lastnosti v zvezi z veliko specifično površino zadevnih materialov; in/ali |
| --- | --- | --- |

(b)

„namensko proizvedeni nanomaterial“ pomeni namenoma proizveden material, pri katerem je velikost ene ali več dimenzij 100 nm ali manj ali ki je v notranjosti ali na površini sestavljen iz ločenih funkcionalnih delov, številni od njih pa imajo eno ali več dimenzij v velikosti 100 nm ali manj, vključno s strukturami, aglomerati ali agregati, katerih velikost lahko presega 100 nm, vendar pa ohranijo lastnosti, značilne za nanomerilo.

Lastnosti, ki so značilne za nanomerilo, vključujejo:

(i)

lastnosti v zvezi z veliko specifično površino zadevnih materialov; in/ali

| (ii) | posebne fizikalno-kemijske lastnosti, ki se razlikujejo od lastnosti enakega materiala, ki nima nanooblike; |
| --- | --- |

(ii)

posebne fizikalno-kemijske lastnosti, ki se razlikujejo od lastnosti enakega materiala, ki nima nanooblike;

| (c) | „klonirane živali“ pomenijo živali, proizvedene z nespolno, umetno metodo razmnoževanja z namenom proizvodnje genetsko identičnih ali skoraj identičnih kopij posamezne živali; |
| --- | --- |

(c)

„klonirane živali“ pomenijo živali, proizvedene z nespolno, umetno metodo razmnoževanja z namenom proizvodnje genetsko identičnih ali skoraj identičnih kopij posamezne živali;

| (d) | „potomci kloniranih živali“ pomenijo živali, proizvedene s spolnim razmnoževanjem, pri čemer je vsaj eden od staršev klonirana žival; |
| --- | --- |

(d)

„potomci kloniranih živali“ pomenijo živali, proizvedene s spolnim razmnoževanjem, pri čemer je vsaj eden od staršev klonirana žival;

| (e) | „tradicionalno živilo iz tretjih držav“ pomeni
  naravno, nespremenjeno
  novo živilo ▐ s preteklimi izkušnjami o uporabi živila v tretji državi, kar pomeni, da je zadevno živilo bilo vsaj 25 let
  pred ... (26)

  običajna prehrana za velik del prebivalstva države in bo to še naprej; |
| --- | --- |

(e)

„tradicionalno živilo iz tretjih držav“ pomeni
  naravno, nespremenjeno
  novo živilo ▐ s preteklimi izkušnjami o uporabi živila v tretji državi, kar pomeni, da je zadevno živilo bilo vsaj 25 let
  pred ... (26)

  običajna prehrana za velik del prebivalstva države in bo to še naprej;

| (f) | „pretekle izkušnje o varni uporabi živila v tretji državi“ pomeni, da je varnost zadevnega živila potrjena s podatki o sestavi in izkušnjami z uporabo in neprekinjeno uporabo že vsaj 25 let v običajni prehrani velikega dela prebivalstva države. |
| --- | --- |

(f)

„pretekle izkušnje o varni uporabi živila v tretji državi“ pomeni, da je varnost zadevnega živila potrjena s podatki o sestavi in izkušnjami z uporabo in neprekinjeno uporabo že vsaj 25 let v običajni prehrani velikega dela prebivalstva države.

3.   
  Glede na številne opredelitve nanomaterialov, ki so jih objavili različni organi na mednarodni ravni, ter stalen tehnični in znanstveni razvoj na področju nanotehnologij Komisija s sprejetjem delegiranih aktov v skladu s členom 20 in pod pogoji iz členov 21 in 22 prilagodi točko (b) odstavka 2 tega člena v skladu s tehničnim in znanstvenim napredkom ter opredelitvami, ki bodo v prihodnje sprejete na mednarodni ravni
  .

Člen 4

Zbiranje informacij o razvrstitvi
  novega živila

1.   
  Komisija zbira informacije od držav članic in/ali nosilcev
  živilske dejavnosti
  ali druge zainteresirane strani, da določi, ali živilo sodi na področje
  uporabe te uredbe.
  Države članice, nosilci živilske dejavnosti in druge zainteresirane strani Komisiji posredujejo informacije, v kolikšnem obsegu se je živilo uporabljalo za prehrano ljudi v Uniji pred 15. majem 1997
  .

2.   
  Komisija objavi te podatke in zaključke na podlagi zbranih podatkov in podatkov, ki niso zaupne narave in ki podpirajo zaključke
  .

3.   
  Komisija za zagotovitev celovitosti informacij o razvrstitvi novega živila najpozneje ... (27) z delegiranimi akti v skladu s členom 20 in pod pogoji iz členov 21 in 22 sprejme pravila za nadaljnje ukrepanje v primerih, kjer nima informacij o uporabi živila za prehrano ljudi pred 15. majem 1997
  .

4.   Komisija lahko
  z delegiranimi akti v skladu s členom 20 in pod pogoji iz členov 21 in 22
  sprejme
  podrobna navodila o uporabi odstavka 1, zlasti glede vrste informacij, ki jih Komisija lahko zbira od držav članic in/ali nosilcev živilske dejavnosti
  .

Člen 5

Seznam Unije za nova živila

Na trg se lahko dajo le nova živila, ki so uvrščena na seznam Unije za nova živila (v nadaljnjem besedilu „seznam Unije“). Komisija vodi in objavlja seznam Unije na posebej temu namenjeni javno dostopni strani na spletnih straneh Komisije.

Poglavje II

Zahteve za dajanje novih živil na trg v Skupnosti

Člen 6

Prepoved neskladnih novih živil

Nova
  živila
  se
  ne
  dajejo
  na trg, če niso skladna
  z določbami
  te uredbe.

▐

Člen 7

Splošni pogoji za vključitev novih živil na seznama Unije

1.   Novo živilo se lahko vključi na ustrezni seznam Unije le, če izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | na podlagi razpoložljivih znanstvenih dokazov ne pomeni tveganja za zdravje potrošnika
  in živali, kar pomeni, da se bodo pri oceni tveganja upoštevali kumulativni in sinergijski učinki ter možni negativni učinki na posebne skupine prebivalstva
  ; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi razpoložljivih znanstvenih dokazov ne pomeni tveganja za zdravje potrošnika
  in živali, kar pomeni, da se bodo pri oceni tveganja upoštevali kumulativni in sinergijski učinki ter možni negativni učinki na posebne skupine prebivalstva
  ;

| (b) | ne zavaja potrošnika; |
| --- | --- |

(b)

ne zavaja potrošnika;

| (c) | v primeru, da je namenjeno nadomestitvi drugega živila, se od slednjega ne razlikuje tako, da bi bila njegova običajna poraba za potrošnika hranilno manj ugodna
  ; |
| --- | --- |

(c)

v primeru, da je namenjeno nadomestitvi drugega živila, se od slednjega ne razlikuje tako, da bi bila njegova običajna poraba za potrošnika hranilno manj ugodna
  ;

| (d) | pri obvladovanju tveganja se upošteva mnenje znanstvenega odbora o škodljivem vplivu proizvodnega postopka in običajne uporabe na okolje, ki je objavljeno najpozneje na dan objave ocene, ki jo izvede znanstveni odbor; |
| --- | --- |

(d)

pri obvladovanju tveganja se upošteva mnenje znanstvenega odbora o škodljivem vplivu proizvodnega postopka in običajne uporabe na okolje, ki je objavljeno najpozneje na dan objave ocene, ki jo izvede znanstveni odbor;

| (e) | pri oceni tveganja se upošteva mnenje evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah o morebitnih etičnih zadržkih, ki je objavljeno najpozneje na dan objave ocene, ki jo izvede znanstveni odbor; |
| --- | --- |

(e)

pri oceni tveganja se upošteva mnenje evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah o morebitnih etičnih zadržkih, ki je objavljeno najpozneje na dan objave ocene, ki jo izvede znanstveni odbor;

| (f) | novo živilo, ki ima lahko kakršne koli negativne učinke na posebne skupine prebivalstva, bo odobreno, če se izvajajo posebni ukrepi za preprečevanje takih negativnih učinkov; |
| --- | --- |

(f)

novo živilo, ki ima lahko kakršne koli negativne učinke na posebne skupine prebivalstva, bo odobreno, če se izvajajo posebni ukrepi za preprečevanje takih negativnih učinkov;

| (g) | v primeru, da ni pridobljeno iz kloniranih živali ali njihovih potomcev; |
| --- | --- |

(g)

v primeru, da ni pridobljeno iz kloniranih živali ali njihovih potomcev;

| (h) | če je potrebno zaradi varne uporabe, se določi najvišja stopnja vnosa novega živila kot takega ali kot del drugega živila ali kategorije živil; |
| --- | --- |

(h)

če je potrebno zaradi varne uporabe, se določi najvišja stopnja vnosa novega živila kot takega ali kot del drugega živila ali kategorije živil;

| (i) | ocenjeni so kumulativni učinki novih živil, uporabljenih v različnih živilih ali kategorijah živil
  . |
| --- | --- |

(i)

ocenjeni so kumulativni učinki novih živil, uporabljenih v različnih živilih ali kategorijah živil
  .

2.
     
  Živila, za katera so bili uporabljeni proizvodni postopki, ki zahtevajo posebne metode za ocenjevanje tveganja (npr. živila, proizvedena z uporabo nanotehnologije), se ne uvrstijo na seznam Unije, dokler znanstveni odbor teh posebnih metod ne odobri za uporabo in se na njihovi podlagi ne izvedejo ustrezne ocene varnosti, ki pokažejo, da je uporaba zadevnih živil varna.

3.
     
  Novo živilo se lahko uvrsti na seznam Unije le, če je pristojni organ izdal mnenje o neškodljivosti živila za zdravje.

4.
     
  V primeru dvoma, npr. zaradi nezadostne znanstvene gotovosti ali pomanjkljivih podatkov, se uporabi previdnostno načelo, zadevno živilo pa se ne uvrsti na seznam Unije.

Člen 8

Vsebina seznama Unije

1.   
  Komisija
  seznam Unije ▐ posodablja v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. 1331/2008
  , med drugim tudi v primeru varstva podatkov iz člena 14
  .
  Z odstopanjem od odstavkov 4 do 6 člena 7 Uredbe (ES) št. 1331/2008 se uredba o posodobitvi seznama Unije sprejme z delegiranimi akti v skladu s členom 20 in pod pogoji iz členov 21 in 22. Komisija seznam Unije objavi na posebni strani svojega spletišča.

2.   Pri vnosu novega živila na seznam Unije se navede
  :

| (a) | specifikacija živila
  ; |
| --- | --- |

(a)

specifikacija živila
  ;

| (b) | predvidena uporaba živila; |
| --- | --- |

(b)

predvidena uporaba živila;

| (c) | pogoji uporabe
  ; |
| --- | --- |

(c)

pogoji uporabe
  ;

| (d) | po potrebi dodatne posebne zahteve za označevanje zaradi obveščanja končnega potrošnika; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi dodatne posebne zahteve za označevanje zaradi obveščanja končnega potrošnika;

| (e) | datum vnosa novega živila na seznam Unije in datum prejema zahtevka; |
| --- | --- |

(e)

datum vnosa novega živila na seznam Unije in datum prejema zahtevka;

| (f) | ime in naslov predlagatelja; |
| --- | --- |

(f)

ime in naslov predlagatelja;

| (g) | datum in rezultati zadnjega inšpekcijskega pregleda v skladu z zahtevami za spremljanje iz člena 12; |
| --- | --- |

(g)

datum in rezultati zadnjega inšpekcijskega pregleda v skladu z zahtevami za spremljanje iz člena 12;

| (h) | dejstvo, da vnos temelji na novih znanstvenih dokazih in/ali pravno zaščitenih podatkih, zaščitenih v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

(h)

dejstvo, da vnos temelji na novih znanstvenih dokazih in/ali pravno zaščitenih podatkih, zaščitenih v skladu s členom 14;

| (i) | dejstvo, da lahko novo živilo da na trg samo predlagatelj iz točke (f), razen če poznejši predlagatelj pridobi odobritev za živilo ne glede na pravno zaščitene podatke prvotnega predlagatelja
  . |
| --- | --- |

(i)

dejstvo, da lahko novo živilo da na trg samo predlagatelj iz točke (f), razen če poznejši predlagatelj pridobi odobritev za živilo ne glede na pravno zaščitene podatke prvotnega predlagatelja
  .

3.
     
  Za vsa nova živila se zahteva spremljanje po dajanju na trg. Vsa nova živila, odobrena za dajanje na trg, se pregledajo po petih letih in kadarkoli je na voljo več znanstvenih dokazov. Pri spremljanju je treba posebno pozornost nameniti skupinam prebivalstva, ki zaužijejo največ hrane.

4.
     
  Če novo živilo vsebuje snov, ki lahko ob prekomernem uživanju predstavlja tveganje za človekovo zdravje, je treba njegovo uporabo odobriti v okviru najvišjih vrednosti v določenih živilih ali kategorijah živil.

5.
     
  Vsaka sestavina, prisotna v obliki nanomateriala, mora biti jasno označena na seznamu sestavin. Imenu take sestavine sledi beseda „nano“ v oklepaju.

6.
     
  Pred koncem roka iz člena 14(1) se seznam Unije posodobi v skladu z odstavkom 1 tega člena, če odobreno živilo še vedno izpolnjuje pogoje iz te uredbe, tako da posebne navedbe iz točke (h) odstavka 2 tega člena niso več vključene.

7.
     
  Za namene posodobitve seznama Unije z vključitvijo novega živila, če novo živilo ni sestavljeno iz živila, za katerega veljajo določbe o varstvu podatkov iz člena 14, ali če takega živila ne vsebuje, ter:

| (a) | je novo živilo po sestavi, presnovi in ravni neželenih snovi enakovredno obstoječim živilom; ali |
| --- | --- |

(a)

je novo živilo po sestavi, presnovi in ravni neželenih snovi enakovredno obstoječim živilom; ali

| (b) | novo živilo vsebuje živilo, predhodno odobreno za uporabo v Uniji, ali je iz njega sestavljeno, in kadar se pri novi predvideni uporabi lahko pričakuje, da se pri potrošnikih, tudi tistih iz ranljivih skupin, ne bo bistveno povečal vnos, |
| --- | --- |

(b)

novo živilo vsebuje živilo, predhodno odobreno za uporabo v Uniji, ali je iz njega sestavljeno, in kadar se pri novi predvideni uporabi lahko pričakuje, da se pri potrošnikih, tudi tistih iz ranljivih skupin, ne bo bistveno povečal vnos,

se postopek obveščanja iz člena 9 uporablja smiselno in ne glede na odstavek 1 tega člena.

Člen 9

Tradicionalna
  živila iz tretje države

1.   
  Nosilec živilske dejavnosti
  , ki namerava dati na trg v Uniji tradicionalno živilo iz tretje države,
  o tem obvesti Komisijo in navede ime živila, njegovo sestavo in državo porekla
  .

Uradnemu obvestilu so priloženi dokumentirani podatki, ki dokazujejo pretekle izkušnje o varni uporabi živila v tretji državi.

2.   Komisija državam članicam in znanstvenemu odboru nemudoma posreduje
  uradno obvestilo z dokazili o varni uporabi živila
  iz odstavka 1
  in ga da na voljo javnosti na svojih spletnih straneh
  .

3.   
  V štirih mesecih po tem, ko Komisija v skladu z odstavkom 2 posreduje uradno obvestilo iz odstavka 1, lahko država članica in znanstveni odbor obvestita Komisijo, da imata upravičene varnostne zadržke o dajanju zadevnega tradicionalnega živila na trg, ki temeljijo na znanstvenih dokazih
  .

V tem primeru se živila ne dajo na trg Unije in se uporabijo členi 5 do 8. Uradno obvestilo iz odstavka 1 tega člena se šteje za zahtevo iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008. Predlagatelj se lahko odloči tudi za umik uradnega obvestila.

Komisija ustrezno nemudoma in na dokazljiv način obvesti zadevnega nosilca živilske dejavnosti najkasneje v petih mesecih od datuma uradnega obvestila iz odstavka 1.

4.   
  Če niso bil predloženi zadržki glede varnosti na podlagi znanstvenih dokazov in zadevnemu nosilcu živilske dejavnosti v skladu z odstavkom 3 o tem ni bila sporočena nobena informacija, se lahko tradicionalno živilo daje na trg v Uniji po petih mesecih od datuma uradnega obvestila iz odstavka 1
  .

5.   
  Komisija objavi seznam tradicionalnih živil iz tretjih držav, ki se lahko dajejo na trg v Uniji v skladu z odstavkom 4, na temu namenjeni spletni strani Komisije. Ta stran je dostopna prek spletne strani s seznamom Unije iz člena 5 ter je z njo povezana
  .

6.   
  Komisija za zagotovitev neoviranega delovanja postopka obveščanja iz tega člena najpozneje ... (28) z delegiranimi akti v skladu s členom 20 in pod pogoji iz členov 21 in 22 sprejme podrobna navodila o uporabi tega člena
  .

Člen 10

Tehnične smernice

Brez poseganja v izvedbene ukrepe, sprejete na podlagi
  člena 9 (1)(a)
  Uredbe (ES) št. 1331/2008 in
  pred
  ... (28) Komisija po potrebi in v tesnem sodelovanju z znanstvenim odborom
  , nosilci živilske dejavnosti ter malimi in srednje velikimi podjetji poskrbijo
  za tehnične smernice in orodja za pomoč ▐ nosilcem živilske dejavnosti ter zlasti malim in srednje velikim podjetjem ali drugim zainteresiranim stranem, pri pripravi in predložitvi zahtevkov v skladu s to uredbo.
  Predlagateljem zahtevkov je na voljo Priporočilo 97/618/ES dokler se ne nadomesti z revidiranimi tehničnimi smernicami v skladu s tem členom.

Tehnične smernice in orodja se objavijo najpozneje ... (28) na temu namenjeni javno dostopni strani na spletnih straneh Komisije.

Člen 11

Mnenje znanstvenega odbora

Znanstveni odbor pri ocenjevanju varnosti novih živil, kjer je to potrebno, zlasti:

| (a) | primerja, če je
  novo
  živilo
  ne glede na to, ali je njegov namen nadomestiti
  živilo iz primerljive živilske kategorije, ki že obstaja na trgu
  , škodljive ali strupene posledice za človekovo zdravje, pri čemer se upoštevajo tudi posledice novih lastnosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

primerja, če je
  novo
  živilo
  ne glede na to, ali je njegov namen nadomestiti
  živilo iz primerljive živilske kategorije, ki že obstaja na trgu
  , škodljive ali strupene posledice za človekovo zdravje, pri čemer se upoštevajo tudi posledice novih lastnosti
  ;

| (b) | pri tradicionalnem živilu iz tretje države
  upošteva pretekle izkušnje o varni uporabi živila. |
| --- | --- |

(b)

pri tradicionalnem živilu iz tretje države
  upošteva pretekle izkušnje o varni uporabi živila.

Člen 12

▐ Obveznosti nosilcev živilske dejavnosti

1.   Komisija ▐ zaradi varnosti živil in v skladu z mnenjem znanstvenega odbora zahteva, da se živilo, po tem ko je dano na trg spremlja.
  To spremljanje se izvaja pet let po uvrstitvi novega živila na seznam Unije
  .

2.
     
  Zahteve za spremljanje se uporabljajo tudi za nova živila, ki so že na trgu, vključno z novimi živili, odobrenimi po poenostavljenem postopku obveščanja iz člena 5 Uredbe (ES) št. 258/97.

3.
     
  Države članice imenujejo pristojne organe, odgovorne za spremljanje po dajanju na trg.

4.   Proizvajalec
  in nosilec živilske dejavnosti ali znanstveni odbor
  takoj obvesti Komisijo o:

| (a) | vseh znanstvenih ali tehničnih informacijah, ki bi lahko vplivale na oceno varnosti pri uporabi novega živila; |
| --- | --- |

(a)

vseh znanstvenih ali tehničnih informacijah, ki bi lahko vplivale na oceno varnosti pri uporabi novega živila;

| (b) | vsaki prepovedi ali omejitvi, ki jo naloži pristojni organ katere koli tretje države, v kateri se novo živilo da na trg. |
| --- | --- |

(b)

vsaki prepovedi ali omejitvi, ki jo naloži pristojni organ katere koli tretje države, v kateri se novo živilo da na trg.

Vsak nosilec živilske dejavnosti obvesti Komisijo in pristojne organe države članice, v kateri deluje, o zdravstvenih težavah, s katerimi so ga seznanili potrošniki ali organizacije za varstvo potrošnikov.

Pristojni organ države članice poroča Komisiji v treh mesecih po opravljenem inšpekcijskem pregledu. Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu najkasneje eno leto po izteku petletnega obdobja iz odstavka 1.

Člen 13

Evropska skupina za etiko v znanosti
  in nove tehnologije

Po potrebi
  se lahko Komisija na lastno pobudo ali zahtevo države članice posvetuje z Evropsko skupino za etiko v znanosti in novih tehnologijah, da bi pridobila njeno mnenje o zelo pomembnih etičnih vprašanjih, povezanih z znanostjo in novimi tehnologijami.

Komisija omogoči javnosti dostop do vsakega takega mnenja
  Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah
  .

Člen 14

Varstvo
  podatkov

1.   Na zahtevo predlagatelja, podprto z ustreznimi in preverljivimi informacijami, vključenimi v dokumentacijo zahtevka, se novi znanstveni dokazi in
  pravno zaščiteni
  znanstveni podatki za podporo zahtevkom
  za obdobje
  petih let od datuma vključitve novega živila na seznam Unije ne smejo uporabiti v korist drugega zahtevka
  , razen če se je poznejši predlagatelj dogovoril s prvotnim predlagateljem, da se lahko taki podatki in informacije uporabijo, ob predpostavki, da
  :

| (a) | so bili novi znanstveni dokazi in/ali znanstveni podatki s strani predlagatelja v času vlaganja prvega zahtevka označeni kot pravno zaščiteni (pravno zaščiteni znanstveni podatki); |
| --- | --- |

(a)

so bili novi znanstveni dokazi in/ali znanstveni podatki s strani predlagatelja v času vlaganja prvega zahtevka označeni kot pravno zaščiteni (pravno zaščiteni znanstveni podatki);

| (b) | prvotni predlagatelj je imel v času
  prvotnega
  zahtevka izključno pravico sklicevanja na pravno ▐ podatke; |
| --- | --- |

(b)

prvotni predlagatelj je imel v času
  prvotnega
  zahtevka izključno pravico sklicevanja na pravno ▐ podatke;

| (c) | novo živilo ne bi moglo biti odobreno brez predložitve pravno zaščitenih ▐ podatkov s strani prvotnega predlagatelja; in |
| --- | --- |

(c)

novo živilo ne bi moglo biti odobreno brez predložitve pravno zaščitenih ▐ podatkov s strani prvotnega predlagatelja; in

| (d) | so bili znanstveni podatki in druge informacije s strani predhodnega vložnika v času vložitve predhodnega zahtevka označeni kot pravno zaščiteni
  . |
| --- | --- |

(d)

so bili znanstveni podatki in druge informacije s strani predhodnega vložnika v času vložitve predhodnega zahtevka označeni kot pravno zaščiteni
  .

Vendar pa se lahko prvotni in poznejši predlagatelj, da se takšne informacije in podatki lahko uporabijo.

2.
     
  Podatki raziskovalnih projektov, ki jih deloma ali v celoti financirajo Unija in/ali javne institucije, se objavijo skupaj z zahtevkom in so prosto na voljo drugim predlagateljem.

3.
     
  Da bi preprečili ponavljanje študij, ki vključujejo vretenčarje, se poznejši predlagatelj lahko sklicuje na študije na vretenčarjih in druge študije, s katerimi se lahko preprečijo poskusi na živalih. Lastnik podatkov lahko zahteva ustrezno nadomestilo za njihovo uporabo.

4.   Komisija v posvetovanju s predlagateljem določi, katere podatke bi bilo treba zaščititi v skladu z odstavkom 1 in o odločitvi obvesti predlagatelja, znanstveni odbor in države članice.

▐

Člen 15

Usklajeno varstvo podatkov

Ne glede na odobritev novega živila na podlagi členov 7 in 14 Uredbe (ES) št. 1331/2008 ali odobritev zdravstvene trditve na podlagi členov 17, 18 in 25 Uredbe (ES) št. 1924/2006 so podatki v zvezi z odobritvijo in objavo odobritve v Uradnem listu Evropske unije enaki, obdobja varstva podatkov pa tečejo hkrati, če se namerava pridobiti odobritev novega živila in z njim povezane zdravstvene trditve ter če je varstvo podatkov na podlagi določb obeh uredb zagotovljeno in ga zahteva vložnik zahtevka.

Člen 16

Inšpekcijski in nadzorni ukrepi

Da se zagotovi skladnost s to uredbo, se mora izvajati uradni nadzor v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004.

Poglavje III

Splošne določbe

Člen 17

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo uradno obvestijo o navedenih določbah do ... (29) in jo nemudoma uradno obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah.

Člen 18

Posebne pravice držav članic

1.
     
  Kadar ima država članica na podlagi novih informacij ali ponovne presoje obstoječih informacij izčrpne razloge za mnenje, da uporaba živila ali živilske sestavine, ki je v skladu s to uredbo, ogroža zdravje ljudi ali okolje, lahko ta država članica začasno omeji ali ustavi trgovanje in uporabo tega živila ali živilske sestavine na svojem ozemlju. O tem nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo ter navede razloge za svojo odločitev.

2.
     
  Komisija v tesnem sodelovanju z znanstvenim odborom čim prej preuči razloge iz odstavka 1 in sprejme ustrezne ukrepe. Država članica, ki je sprejela odločitev iz odstavka 1, jo lahko ohrani do začetka veljavnosti teh ukrepov.

Člen 19

Delegirani akti

Za doseganje ciljev te uredbe, navedenih v členu 1, Komisija v skladu s členom 20 in pod pogoji iz členov 21 in 22 do ... (30) sprejme delegirane akte glede dodatnih meril za oceno, ali se je pred 15. majem 1997 živilo v Uniji uporabljalo v pomembnem obsegu za prehrano ljudi, kakor je navedeno v točki (a) člena 3(2).

Člen 20

Izvajanje pooblastila

1.   Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov 2(3), 3(3), 4(3), 4(4), 8(1), 9(6) in
  19 za obdobje petih let po začetku veljavnosti te uredbe. Komisija predloži poročilo o prenesenih pooblastilih najpozneje šest mesecev pred koncem zadevnih petih let. Veljavnost prenesenega pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 21.

2.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Za pooblastilo Komisiji za sprejemanje delegiranih aktov veljajo pogoji, določeni v členih 21 in 22.

Člen 21

Preklic pooblastila

1.   Evropski parlament ali Svet lahko prekliče prenos pooblastila iz
  členov 2(3), 3(3), 4(3), 4(4), 8(1), 9(6) in
  19.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenosa pooblastila,
  si prizadeva, da
  o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo
  v doglednem času
  pred sprejetjem končne odločitve, ter navede prenesena pooblastila, ki bi se lahko preklicala, ter razloge za njihov preklic.

3.   Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 22

Ugovori zoper delegirane akte

1.   Evropski parlament ali Svet lahko ugovarja zoper delegirani akt v
  dveh
  mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca.

2.   Če do izteka tega roka niti Evropski parlament niti Svet ne ugovarja zoper delegirani akt
  , se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in
  začne delegirani akt veljati z dnem, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o odločitvi, da delegiranemu aktu ne bosta ugovarjala.

3.   Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper delegirani akt, ta ne začne veljati. Institucija, ki zoper delegirani akt ugovarja, svojo odločitev utemelji.

Člen 23

Pregled

1.   Komisija do ... (31) in ob upoštevanju pridobljenih izkušenj predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe in zlasti členov 3, 9 in 14, po potrebi skupaj z morebitnimi zakonodajnimi predlogi.

2.   Komisija
  posreduje
  do ... (32) Evropskemu parlamentu in Svetu
  posreduje
  poročilo o vseh vidikih živil, proizvedenih iz kloniranih živali in njihovih
  potomcev
  , temu pa po potrebi sledijo zakonodajni predlogi.

3.   Poročila in morebitni predlogi so dostopni javnosti.

Poglavje IV

Prehodne in končne določbe

Člen 24

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 258/97 in Uredba (ES) št. 1852/2001 se razveljavita z ... (33), razen za tiste zahtevke v postopku, za katere se uporablja člen 26 te uredbe.

Člen 25

Priprava seznama Unije

Komisija najpozneje ... (33) pripravi seznam Unije in nanj vnese nova živila, odobrena in/ali vnesena na seznam Unije v skladu s členi 4, 5 in 7 Uredbe (ES) št. 258/97, po potrebi vključno z vsemi obstoječimi pogoji za odobritev.

Člen 26

Prehodni ukrepi

1.   Vsi zahtevki za dajanje novega živila na trg ▐, predloženi državi članici v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 258/97
  v povezavi s katero poročilo o začetni presoji na podlagi člena 6(3) navedene uredbe ni bilo posredovano Komisiji
  pred ... (33), se
  štejejo
  kot zahtevki po tej uredbi ▐.

2.   Drugi zahtevki ▐, predloženi v skladu s
  členi 3(4), 4 in 5
  Uredbe (ES) št. 258/97 pred ... (33), se obravnavajo v skladu z določbami ▐ Uredbe
  (ES) št. 258/97
  .

▐

Člen 27

Spremembe Uredbe (ES) št. 1331/2008

Uredba (ES) št. 1331/2008 se spremeni:

| (1) | Naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(1)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

| (2) | V členu 1 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:
  „1.   Ta uredba določa ▐ postopek za oceno in odobritev (v nadaljnjem besedilu ‚skupni postopek‘) aditivov za živila, encimov za živila, arom za živila in
  virov
  za arome za živila ▐, ki se uporabljajo ali so namenjeni za uporabo v ali na živilih in novih živilih (v nadaljnjem besedilu ‚snovi ali proizvodi‘), ki prispeva k prostemu pretoku živil v Uniji ter k visoki ravni varovanja zdravja ljudi in ▐ zaščiti interesov potrošnikov. ▐
  2.   Skupni postopek določa ureditev postopkov za posodobitev seznamov snovi in proizvodov, katerih trženje je odobreno v Uniji v skladu z Uredbo (ES) št. 1333/2008, Uredbo (ES) št. 1332/2008, Uredbo (ES) št. 1334/2008 ter Uredbo (EU) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o novih živilih (34)
   (36) (v nadaljnjem besedilu ‚področna živilska zakonodaja‘).
  ▐ |
| --- | --- |

(2)

V členu 1 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Ta uredba določa ▐ postopek za oceno in odobritev (v nadaljnjem besedilu ‚skupni postopek‘) aditivov za živila, encimov za živila, arom za živila in
  virov
  za arome za živila ▐, ki se uporabljajo ali so namenjeni za uporabo v ali na živilih in novih živilih (v nadaljnjem besedilu ‚snovi ali proizvodi‘), ki prispeva k prostemu pretoku živil v Uniji ter k visoki ravni varovanja zdravja ljudi in ▐ zaščiti interesov potrošnikov. ▐

2.   Skupni postopek določa ureditev postopkov za posodobitev seznamov snovi in proizvodov, katerih trženje je odobreno v Uniji v skladu z Uredbo (ES) št. 1333/2008, Uredbo (ES) št. 1332/2008, Uredbo (ES) št. 1334/2008 ter Uredbo (EU) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o novih živilih (34)
   (36) (v nadaljnjem besedilu ‚področna živilska zakonodaja‘).

▐

| (3) | V členu 1(3), členu 2(1) in (2), členu 9(2), členu 12(1) in členu 13 se beseda „snov“
  ali
  „snovi“ nadomesti s „snov ali proizvod“ ali „snovi ali proizvodi“. ▐ |
| --- | --- |

(3)

V členu 1(3), členu 2(1) in (2), členu 9(2), členu 12(1) in členu 13 se beseda „snov“
  ali
  „snovi“ nadomesti s „snov ali proizvod“ ali „snovi ali proizvodi“. ▐

| (4) | Naslov člena 2 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(4)

Naslov člena 2 se nadomesti z naslednjim:

| (5) | V členu 4 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Za posodobitev različnih seznamov Unije, reguliranih pod različnimi sektorskimi živilskimi zakonodajami, se lahko predloži en sam zahtevek v zvezi s snovjo ali proizvodom, če je zahtevek v skladu z zahtevami vsake sektorske živilske zakonodaje.“ |
| --- | --- |

(5)

V členu 4 se doda naslednji odstavek:

„3.   Za posodobitev različnih seznamov Unije, reguliranih pod različnimi sektorskimi živilskimi zakonodajami, se lahko predloži en sam zahtevek v zvezi s snovjo ali proizvodom, če je zahtevek v skladu z zahtevami vsake sektorske živilske zakonodaje.“

| (6) | Naslednji stavek se vstavi na začetku člena 6(1):
  „Če obstajajo znanstveni razlogi za pomisleke glede varnosti, predlagatelj predloži dodatne informacije glede ocene tveganja.“
  ▐ |
| --- | --- |

(6)

Naslednji stavek se vstavi na začetku člena 6(1):

„Če obstajajo znanstveni razlogi za pomisleke glede varnosti, predlagatelj predloži dodatne informacije glede ocene tveganja.“

▐

| (7) | Beseda „Skupnost“ se nadomesti z besedo „Unija“ v celotnem besedilu. |
| --- | --- |

(7)

Beseda „Skupnost“ se nadomesti z besedo „Unija“ v celotnem besedilu.

Člen 28

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... (37).

Vendar se členi 25, 26 in 27 uporabljajo od ... (38). Z odstopanjem od drugega odstavka tega člena in člena 16(2) Uredbe (ES) št. 1331/2008 se zahtevki lahko vložijo v skladu s to uredbo od ... (38) za odobritev živil iz točke (iv) člena 3(2)(a) te uredbe, če so taka živila na ta dan že na trgu v Unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 224, 30.8.2008, str. 81.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2009 (UL C 117 E, 6.5.2010, str. 236), stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 15. marca 2010 (UL C 122 E, 11.5.2010, str. 38.) in stališče Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010.

2

(3)  

  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

3

UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

(4)  

  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 42.

4

UL C 295 E, 4.12.2009, str. 42.

(5)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1.

5

(6)  UL L 253, 21.9.2001, str. 17.

6

(7)  UL L 253, 16.9.1997, str. 1.

7

(8)  

  UL L 221, 8.8.1998, str. 23.

8

UL L 221, 8.8.1998, str. 23.

(9)  
  Glasilo Evropske agencije za varnost živil (2008) 767, str. 32.

9

Glasilo Evropske agencije za varnost živil (2008) 767, str. 32.

(10)  

  UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

10

UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

(11)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

11

(12)  Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta In Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL L 268, 18.10.2003, str. 1).

12

(13)  Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 16).

13

(14)  Uredba (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih (UL L 354, 31.12.2008, str. 34).

14

(15)  Uredba (ES) št. 1332/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o encimih za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 7).

15

(16)  Direktiva 2009/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o približevanju zakonodaj držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev) (UL L 141, 6.6.2009, str. 3).

16

(17)  UL L 404, 30.12.2006, str. 26.

17

(18)  UL L 124, 20.5.2009, str. 21.

18

(19)  
  UL: prosimo, vstavite datum: šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

19

UL: prosimo, vstavite datum: šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

(20)  UL L 354, 31.12.2008, str. 1.

20

(21)  ▐ UL L 109, 6.5.2000, str. 29 ▐.

21

(22)  ▐ UL L 404, 30.12.2006, str. 9 ▐.

22

(23)  Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

23

(24)  Uredba (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1).

24

(25)  
  UL: prosimo, vstavite datum: šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

25

UL: prosimo, vstavite datum: šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

(26)  
  UL: prosimo, vstavite datum: šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

26

UL: prosimo, vstavite datum: šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

(27)  
  UL: prosimo vstavite datum: šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te udredbe.

27

UL: prosimo vstavite datum: šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te udredbe.

(28)  UL: prosimo, vstavite datum:
  šest mesecev
  po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

28

šest mesecev

(29)  UL: prosimo, vstavite datum:
  12
  mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

29

12

(30)  UL: prosimo, vstavite datum: 24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

30

(31)  UL: prosimo, vstavite datum: 5 let po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

31

(32)  UL: prosimo, vstavite datum:
  tri leta in šest mesecev
  po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

32

tri leta in šest mesecev

(33)  UL: Prosimo vstavite datum: 24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

33

(34)  OJ L ... ()

34

(35)  UL: prosimo, vstavite sklic objave te uredbe.“

(36)  UL: prosimo, vstavite datum in številko te uredbe.

36

(37)  UL: prosimo, vstavite datum: 24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

37

(38)  UL: prosimo, vstavite dan začetka veljavnosti te uredbe.

38

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/193 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/193

---

Sreda, 7. julij 2010Industrijske emisije (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev) ***II

P7_TA(2010)0267

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev) (11962/2/2009 – C7-0034/2010 – 2007/0286(COD))

2011/C 351 E/33

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (11962/2/2009 – C7-0034/2010),

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0844),

ob upoštevanju členov 251(2) in 175(1) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0002/2008),

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju členov 294(7) in 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. januarja 2009 (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2008 (3),

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0145/2010),

| 1. | v drugi obravnavi sprejme stališče, kot je navedeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

v drugi obravnavi sprejme stališče, kot je navedeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 191.

(2)  UL C 182, 4.8.2009, str. 46.

(3)  UL C 325, 19.12.2008, p. 60.

---

Sreda, 7. julij 2010P7_TC2-COD(2007)0286

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2010/75/EU.)

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/194 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/194

---

Sreda, 7. julij 2010Obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode ***II

P7_TA(2010)0268

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (05885/4/2010 – C7-0053/2010 – 2008/0198(COD))

2011/C 351 E/34

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05885/4/2010 – C7-0053/2010),

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0644),

ob upoštevanju členov 251(2) in 175(1) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija poslala predlog Parlamentu (C6-0373/2008),

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju členov 294(7) in 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 1. oktobra 2009 (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0149/2010),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila, 22.4.2009, P6_TA(2009)0225.

(2)  UL C 318, 23.12.2009, str. 88.

---

Sreda, 7. julij 2010P7_TC2-COD(2008)0198

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne z dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 995/2010.)

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/195 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/195

---

Sreda, 7. julij 2010Pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge ***I

P7_TA(2010)0269

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0576 – C7-0251/2009 – 2009/0161(COD))

2011/C 351 E/35

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Predlog je bil 7. julija 2010 spremenjen kot sledi (1):

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije za

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 50, člena 53(1) ter členov 62 in 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (3),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (3),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli
  na nacionalni ravni
  zaostajajo za integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno ▐. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava
  Unije
  in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi. |
| --- | --- |

(1)

Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli
  na nacionalni ravni
  zaostajajo za integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno ▐. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava
  Unije
  in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi.

| (1a) | Evropski parlament je redno pozival k okrepitvi bolj enakih pogojev za vse udeležence na ravni Unije, obenem pa je opozarjal na precejšnje pomanjkljivosti pri nadzoru Unije nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi. |
| --- | --- |

(1a)

Evropski parlament je redno pozival k okrepitvi bolj enakih pogojev za vse udeležence na ravni Unije, obenem pa je opozarjal na precejšnje pomanjkljivosti pri nadzoru Unije nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi.

| (2) | V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval
  Jacques de Larosière (Larosièrovo poročilo)
  , so ugotovili, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz. V skladu s tem je poročilo vključevalo priporočila za daljnosežne reforme strukture nadzora nad finančnim sektorjem v
  Evropski uniji
  .
  V Larosièrovem poročilu
  je
  bilo ugotovljeno
  tudi, da je treba vzpostaviti evropski sistem finančnih nadzornih organov
  (ESFS)
  , ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi
  (ESA)
  , in sicer eden za
  vsakega od sektorjev –
  bančni sektor, ▐ sektor vrednostnih papirjev ter ▐ sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi Evropski odbor za sistemska tveganja. |
| --- | --- |

(2)

V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval
  Jacques de Larosière (Larosièrovo poročilo)
  , so ugotovili, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz. V skladu s tem je poročilo vključevalo priporočila za daljnosežne reforme strukture nadzora nad finančnim sektorjem v
  Evropski uniji
  .
  V Larosièrovem poročilu
  je
  bilo ugotovljeno
  tudi, da je treba vzpostaviti evropski sistem finančnih nadzornih organov
  (ESFS)
  , ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi
  (ESA)
  , in sicer eden za
  vsakega od sektorjev –
  bančni sektor, ▐ sektor vrednostnih papirjev ter ▐ sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi Evropski odbor za sistemska tveganja.

| (3) | Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009„Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ (5) predlagala
  predložitev
  osnutka zakonodaje za vzpostavitev
  ESFS
  , v sporočilu z dne 27. maja 2009„Evropski finančni nadzor“ (6) pa je navedla več podrobnosti o mogoči strukturi takega novega nadzornega okvira. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009„Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ (5) predlagala
  predložitev
  osnutka zakonodaje za vzpostavitev
  ESFS
  , v sporočilu z dne 27. maja 2009„Evropski finančni nadzor“ (6) pa je navedla več podrobnosti o mogoči strukturi takega novega nadzornega okvira.

| (4) | Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. junija 2009 priporočil vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije novi
  ESA
  . Sistem mora biti usmerjen k izboljšanju kakovosti in usklajenosti nacionalnega nadzora, krepitvi nadzora nad čezmejnimi skupinami, pripravi enotnega evropskega pravilnika, ki se uporablja za vse finančne institucije na notranjem trgu,
  ter zagotovitvi ustrezne uskladitve meril in metodologije, ki jih bodo pristojni organi uporabljali za ocenjevanje tveganja kreditnih institucij
  . Evropski svet je poudaril, da morajo imeti
  ESA
  tudi pooblastila za nadzor nad bonitetnimi agencijami, in Komisijo pozval, naj pripravi konkretne predloge, kako bi lahko
  ESFS
  imel pomembno vlogo v kriznih razmerah. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. junija 2009 priporočil vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije novi
  ESA
  . Sistem mora biti usmerjen k izboljšanju kakovosti in usklajenosti nacionalnega nadzora, krepitvi nadzora nad čezmejnimi skupinami, pripravi enotnega evropskega pravilnika, ki se uporablja za vse finančne institucije na notranjem trgu,
  ter zagotovitvi ustrezne uskladitve meril in metodologije, ki jih bodo pristojni organi uporabljali za ocenjevanje tveganja kreditnih institucij
  . Evropski svet je poudaril, da morajo imeti
  ESA
  tudi pooblastila za nadzor nad bonitetnimi agencijami, in Komisijo pozval, naj pripravi konkretne predloge, kako bi lahko
  ESFS
  imel pomembno vlogo v kriznih razmerah.

| (5) | Komisija je 23. septembra 2009 sprejela predloge treh uredb o vzpostavitvi
  ESFS
  , vključno z vzpostavitvijo treh
  ESA
  . |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 23. septembra 2009 sprejela predloge treh uredb o vzpostavitvi
  ESFS
  , vključno z vzpostavitvijo treh
  ESA
  .

| (6) | Za učinkovito delovanje
  ESFS
  so potrebne spremembe zakonodaje
  Unije
  na področju delovanja teh treh
  ESA
  . Te spremembe zadevajo opredelitev obsega nekaterih pooblastil
  ESA
  in vključitev nekaterih pooblastil ▐, ki jih določa zakonodaja
  Unije
  , ter spremembe za zagotovitev neoviranega in učinkovitega delovanja v okviru
  ESFS
  . |
| --- | --- |

(6)

Za učinkovito delovanje
  ESFS
  so potrebne spremembe zakonodaje
  Unije
  na področju delovanja teh treh
  ESA
  . Te spremembe zadevajo opredelitev obsega nekaterih pooblastil
  ESA
  in vključitev nekaterih pooblastil ▐, ki jih določa zakonodaja
  Unije
  , ter spremembe za zagotovitev neoviranega in učinkovitega delovanja v okviru
  ESFS
  .

| (7) | Ustanovitev treh
  ESA
  je treba ▐ podpreti z razvojem enotnega
  pravilnika
  , ki bi zagotovil
  popolno skladnost ter
  enotno uporabo in s tem prispeval k učinkovitejšemu delovanju notranjega trga. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Ustanovitev treh
  ESA
  je treba ▐ podpreti z razvojem enotnega
  pravilnika
  , ki bi zagotovil
  popolno skladnost ter
  enotno uporabo in s tem prispeval k učinkovitejšemu delovanju notranjega trga. ▐

| (7a) | Uredbe o vzpostavitvi evropskega sistema finančnih nadzornih organov določajo, da lahko ESA pripravljajo osnutke tehničnih standardov na področjih, ki so natančno določena v zadevni zakonodaji, in jih predložijo Komisiji, ki jih v skladu s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme v obliki uredb ali sklepov. Ta direktiva opredeljuje prvi niz teh področij in ne bi smela posegati v morebitno vključitev drugih področij v prihodnje. |
| --- | --- |

(7a)

Uredbe o vzpostavitvi evropskega sistema finančnih nadzornih organov določajo, da lahko ESA pripravljajo osnutke tehničnih standardov na področjih, ki so natančno določena v zadevni zakonodaji, in jih predložijo Komisiji, ki jih v skladu s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme v obliki uredb ali sklepov. Ta direktiva opredeljuje prvi niz teh področij in ne bi smela posegati v morebitno vključitev drugih področij v prihodnje.

| (7b) | V zadevni zakonodaji morajo biti opredeljena tista področja, na katerih imajo ESA pooblastila za pripravo osnutkov tehničnih standardov, in način njihovega sprejetja. V primeru delegiranih aktov mora zakonodaja določiti elemente, pogoje in specifikacije, kot je podrobno navedeno v členu 290 PDEU, v primeru izvedbenih aktov pa morajo pravila in splošna načela glede nadzornih mehanizmov temeljiti na Sklepu 1999/468/ES, dokler ne bo sprejeta uredba iz člena 291 PDEU. |
| --- | --- |

(7b)

V zadevni zakonodaji morajo biti opredeljena tista področja, na katerih imajo ESA pooblastila za pripravo osnutkov tehničnih standardov, in način njihovega sprejetja. V primeru delegiranih aktov mora zakonodaja določiti elemente, pogoje in specifikacije, kot je podrobno navedeno v členu 290 PDEU, v primeru izvedbenih aktov pa morajo pravila in splošna načela glede nadzornih mehanizmov temeljiti na Sklepu 1999/468/ES, dokler ne bo sprejeta uredba iz člena 291 PDEU.

| (8) | Določitev področij za tehnične standarde mora vzpostaviti ustrezno ravnotežje v zvezi z oblikovanjem enotnega sklopa usklajenih pravil
  in izogibanjem neupravičeno zapletenim uredbam in izvajanju
  . Izbrati je treba le tista področja, na katerih bodo usklajena tehnična pravila pomembno
  in uspešno
  prispevala k
  doseganju ciljev zadevne zakonodaje, pri čemer se zagotovi, da Evropski parlament, Svet in Komisija ukrepe sprejemajo v skladu s svojimi običajnimi postopki
  . |
| --- | --- |

(8)

Določitev področij za tehnične standarde mora vzpostaviti ustrezno ravnotežje v zvezi z oblikovanjem enotnega sklopa usklajenih pravil
  in izogibanjem neupravičeno zapletenim uredbam in izvajanju
  . Izbrati je treba le tista področja, na katerih bodo usklajena tehnična pravila pomembno
  in uspešno
  prispevala k
  doseganju ciljev zadevne zakonodaje, pri čemer se zagotovi, da Evropski parlament, Svet in Komisija ukrepe sprejemajo v skladu s svojimi običajnimi postopki
  .

| (9) | Vprašanja, ki so predmet tehničnih standardov, morajo biti resnično tehnična, pri čemer njihov razvoj zahteva strokovno znanje in izkušnje nadzornih strokovnjakov. Tehnični standardi
  , ki so bili sprejeti kot delegirani akti
  , morajo
  še dodatno razvijati, opredeljevati in
  določati pogoje
  za dosledno usklajevanje
  , vključenih v osnovne instrumente, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet,
  in ki dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta
  . Po drugi strani pa morajo tehnični standardi sprejeti kot izvedbeni ukrepi določiti pogoje za enotno uporabo pravno zavezujočih aktov EU. Tehnični standardi ne smejo
  privesti do
  političnih odločitev. ▐ |
| --- | --- |

(9)

Vprašanja, ki so predmet tehničnih standardov, morajo biti resnično tehnična, pri čemer njihov razvoj zahteva strokovno znanje in izkušnje nadzornih strokovnjakov. Tehnični standardi
  , ki so bili sprejeti kot delegirani akti
  , morajo
  še dodatno razvijati, opredeljevati in
  določati pogoje
  za dosledno usklajevanje
  , vključenih v osnovne instrumente, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet,
  in ki dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta
  . Po drugi strani pa morajo tehnični standardi sprejeti kot izvedbeni ukrepi določiti pogoje za enotno uporabo pravno zavezujočih aktov EU. Tehnični standardi ne smejo
  privesti do
  političnih odločitev. ▐

| (9a) | V primeru delegiranih aktov je zaradi usklajenosti primerno uvesti postopek za sprejemanje tehničnih standardov iz člena 7 do 7d Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA]. Izvedbene standarde je treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 7e Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], in Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA]. Evropski svet je potrdil tudi štirinivojski „Lamfalussyjev“ pristop, da bi bil regulativni postopek za finančno zakonodajo Unije učinkovitejši in preglednejši. Komisija ima pooblastila, da sprejema izvedbene akte na številnih področjih, v veljavi pa je tudi širok niz uredb in direktiv druge stopnje, ki jih je sprejela Komisija. Kadar so tehnični standardi namenjeni za nadaljnje oblikovanje, natančnejšo opredelitev ali določitev pogojev uporabe takih ukrepov druge stopnje, se lahko sprejmejo šele po sprejetju tega ukrepa druge stopnje in morajo upoštevati vsebino ukrepa druge stopnje. |
| --- | --- |

(9a)

V primeru delegiranih aktov je zaradi usklajenosti primerno uvesti postopek za sprejemanje tehničnih standardov iz člena 7 do 7d Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA]. Izvedbene standarde je treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 7e Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], in Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA]. Evropski svet je potrdil tudi štirinivojski „Lamfalussyjev“ pristop, da bi bil regulativni postopek za finančno zakonodajo Unije učinkovitejši in preglednejši. Komisija ima pooblastila, da sprejema izvedbene akte na številnih področjih, v veljavi pa je tudi širok niz uredb in direktiv druge stopnje, ki jih je sprejela Komisija. Kadar so tehnični standardi namenjeni za nadaljnje oblikovanje, natančnejšo opredelitev ali določitev pogojev uporabe takih ukrepov druge stopnje, se lahko sprejmejo šele po sprejetju tega ukrepa druge stopnje in morajo upoštevati vsebino ukrepa druge stopnje.

| (9b) | Obvezujoči tehnični standardi prispevajo k enotnemu pravilniku za zakonodajo o finančnih storitvah, kot jo je v sklepih iz junija 2009 potrdil Evropski svet. Če nekatere zahteve v zakonodajnih aktih EU ne bodo v celoti usklajene in v skladu s previdnostnim načelom o nadzoru, zavezujoči tehnični standardi, ki oblikujejo, natančneje opredeljujejo ali določajo pogoje uporabe teh zahtev, državam članicam ne smejo onemogočati, da bi zahtevale dodatne informacije ali uvedle strožje zahteve. Zato morajo tehnični standardi državam članicam omogočati, da to storijo na specifičnih področjih, kadar tako določajo ti zakonodajni akti za tako skrbno presojo. |
| --- | --- |

(9b)

Obvezujoči tehnični standardi prispevajo k enotnemu pravilniku za zakonodajo o finančnih storitvah, kot jo je v sklepih iz junija 2009 potrdil Evropski svet. Če nekatere zahteve v zakonodajnih aktih EU ne bodo v celoti usklajene in v skladu s previdnostnim načelom o nadzoru, zavezujoči tehnični standardi, ki oblikujejo, natančneje opredeljujejo ali določajo pogoje uporabe teh zahtev, državam članicam ne smejo onemogočati, da bi zahtevale dodatne informacije ali uvedle strožje zahteve. Zato morajo tehnični standardi državam članicam omogočati, da to storijo na specifičnih področjih, kadar tako določajo ti zakonodajni akti za tako skrbno presojo.

| (10) | Kot je določeno v uredbah o vzpostavitvi sistema ESFS, morajo evropski nadzorni organi pred predložitvijo tehničnih standardov Komisiji po potrebi organizirati odprta javna posvetovanja o njih ter analizirati morebitne s tem povezane stroške in koristi. |
| --- | --- |

(10)

Kot je določeno v uredbah o vzpostavitvi sistema ESFS, morajo evropski nadzorni organi pred predložitvijo tehničnih standardov Komisiji po potrebi organizirati odprta javna posvetovanja o njih ter analizirati morebitne s tem povezane stroške in koristi.

| (11) | Uredbe o vzpostavitvi sistema ESFS določajo mehanizem reševanja sporov med pristojnimi nacionalnimi organi. Kadar se pristojni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega pristojnega organa na področjih,
  opredeljenih v zakonodaji Unije v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA] in Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA],
  na katerih zadevna zakonodaja zahteva sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje pristojnih nacionalnih organov iz več kot ene države članice,
  mora biti ESA
  na zahtevo enega od zadevnih pristojnih organov
  zmožen pomagati
  tem organom pri doseganju sporazuma v roku, ki ga določi
  ESA
  in ki upošteva morebitne pomembne roke v zadevni zakonodaji ter nujnost in zapletenost spora. Če se takšen spor ne reši,
  ga mora biti zmožen rešiti ESA
  . |
| --- | --- |

(11)

Uredbe o vzpostavitvi sistema ESFS določajo mehanizem reševanja sporov med pristojnimi nacionalnimi organi. Kadar se pristojni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega pristojnega organa na področjih,
  opredeljenih v zakonodaji Unije v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA] in Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA],
  na katerih zadevna zakonodaja zahteva sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje pristojnih nacionalnih organov iz več kot ene države članice,
  mora biti ESA
  na zahtevo enega od zadevnih pristojnih organov
  zmožen pomagati
  tem organom pri doseganju sporazuma v roku, ki ga določi
  ESA
  in ki upošteva morebitne pomembne roke v zadevni zakonodaji ter nujnost in zapletenost spora. Če se takšen spor ne reši,
  ga mora biti zmožen rešiti ESA
  .

| (12) | Na splošno
  člen 11(1) Uredbe (EU) .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../ 2010 [ESMA] in Uredbe (EU) št. .../ 2010 [EIOPA],
  ki omogoča reševanje sporov v okviru uredb o vzpostavitvi sistema ESFS, ne zahteva posledičnih sprememb zadevne zakonodaje. Vendar so na tistih področjih, na katerih je neka oblika nezavezujočega postopka mediacije že vzpostavljena v zadevni zakonodaji ali na katerih so določeni roki za sprejemanje skupnih odločitev enega ali več pristojnih nacionalnih organov, potrebne spremembe za zagotovitev jasnosti in čim manjšega oviranja postopka sprejemanja skupne odločitve ter za zagotovitev možnosti, da lahko po potrebi spore rešujejo
  ESA
  .
  Zavezujoči postopek za reševanje nesoglasij je zasnovan za reševanje primerov, ko pristojni nadzorniki med seboj ne morejo rešiti postopkovnih ali vsebinskih vprašanj, povezanih z upoštevanjem prava Unije. |
| --- | --- |

(12)

Na splošno
  člen 11(1) Uredbe (EU) .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../ 2010 [ESMA] in Uredbe (EU) št. .../ 2010 [EIOPA],
  ki omogoča reševanje sporov v okviru uredb o vzpostavitvi sistema ESFS, ne zahteva posledičnih sprememb zadevne zakonodaje. Vendar so na tistih področjih, na katerih je neka oblika nezavezujočega postopka mediacije že vzpostavljena v zadevni zakonodaji ali na katerih so določeni roki za sprejemanje skupnih odločitev enega ali več pristojnih nacionalnih organov, potrebne spremembe za zagotovitev jasnosti in čim manjšega oviranja postopka sprejemanja skupne odločitve ter za zagotovitev možnosti, da lahko po potrebi spore rešujejo
  ESA
  .
  Zavezujoči postopek za reševanje nesoglasij je zasnovan za reševanje primerov, ko pristojni nadzorniki med seboj ne morejo rešiti postopkovnih ali vsebinskih vprašanj, povezanih z upoštevanjem prava Unije.

| (12a) | Ta direktiva mora zaradi tega identificirati okoliščine, v katerih je mogoče treba reševati postopkovna ali celovita vprašanja skladnosti z zakonodajo Evropske unije, nadzorniki pa sami ne morejo rešiti zadeve. V takšnih okoliščinah mora imeti eden izmed nadzornikov možnost predložiti vprašanje pristojnemu evropskemu nadzornemu organu. Evropski nadzorni organ mora ukrepati v skladu s postopki, določenimi v svoji uredbi
  o ustanovitvi
  in v tej direktivi
  .
  Imeti mora možnost, da od zadevnih pristojnih organov zahteva, da izvedejo ali opustijo neko dejanje z namenom ureditve zadeve in zagotovitve skladnosti z zakonodajo Evropske unije, z zavezujočimi učinki za zadevne pristojne organe. V primerih, ko ustrezna zakonodaja Unije podeljuje diskrecijo državam članicam, odločitve, ki ji sprejme evropski nadzorni organ, ne nadomeščajo izvajanje diskrecije pristojnih organov, ki je v skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(12a)

Ta direktiva mora zaradi tega identificirati okoliščine, v katerih je mogoče treba reševati postopkovna ali celovita vprašanja skladnosti z zakonodajo Evropske unije, nadzorniki pa sami ne morejo rešiti zadeve. V takšnih okoliščinah mora imeti eden izmed nadzornikov možnost predložiti vprašanje pristojnemu evropskemu nadzornemu organu. Evropski nadzorni organ mora ukrepati v skladu s postopki, določenimi v svoji uredbi
  o ustanovitvi
  in v tej direktivi
  .
  Imeti mora možnost, da od zadevnih pristojnih organov zahteva, da izvedejo ali opustijo neko dejanje z namenom ureditve zadeve in zagotovitve skladnosti z zakonodajo Evropske unije, z zavezujočimi učinki za zadevne pristojne organe. V primerih, ko ustrezna zakonodaja Unije podeljuje diskrecijo državam članicam, odločitve, ki ji sprejme evropski nadzorni organ, ne nadomeščajo izvajanje diskrecije pristojnih organov, ki je v skladu s pravom Unije.

| (13) | Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (7) določa mediacijo in skupne odločitve glede določitve pomembnih podružnic za namene članstva v nadzornem kolegiju, ovrednotenja modela in skupinske ocene tveganja. Na vseh teh področjih je treba sprejeti spremembo, ki bo jasno določala, da lahko v primeru spora v navedenem časovnem obdobju Evropski bančni organ reši spor z uporabo postopka iz Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA]
  . Na podlagi tega pristopa je jasno, da
  , medtem ko Evropski bančni organ ne sme
  nadomestiti
  odločitev po presoji pristojnih organov v skladu s pravom Unije
  , je pa mogoče rešiti spore in okrepiti sodelovanje pred sprejetjem končne odločitve ali njeno predložitvijo instituciji. |
| --- | --- |

(13)

Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (7) določa mediacijo in skupne odločitve glede določitve pomembnih podružnic za namene članstva v nadzornem kolegiju, ovrednotenja modela in skupinske ocene tveganja. Na vseh teh področjih je treba sprejeti spremembo, ki bo jasno določala, da lahko v primeru spora v navedenem časovnem obdobju Evropski bančni organ reši spor z uporabo postopka iz Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA]
  . Na podlagi tega pristopa je jasno, da
  , medtem ko Evropski bančni organ ne sme
  nadomestiti
  odločitev po presoji pristojnih organov v skladu s pravom Unije
  , je pa mogoče rešiti spore in okrepiti sodelovanje pred sprejetjem končne odločitve ali njeno predložitvijo instituciji.

| (14) | Za zagotovitev
  nemotenega prenosa sedanjih nalog
  ▐ Odbora evropskih bančnih nadzornikov
  (CEBS)
  , Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine
  (CEIOPS) in
  Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje
  (CESR) na nove ESA
  , je treba
  sklicevanja na te odbore
  nadomestiti s sklicevanji na Evropski bančni organ
  (EBA)
  , Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine
  (EIOPA)
  ali Evropski organ za vrednostne papirje in trge
  (ESMA)
  . |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev
  nemotenega prenosa sedanjih nalog
  ▐ Odbora evropskih bančnih nadzornikov
  (CEBS)
  , Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine
  (CEIOPS) in
  Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje
  (CESR) na nove ESA
  , je treba
  sklicevanja na te odbore
  nadomestiti s sklicevanji na Evropski bančni organ
  (EBA)
  , Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine
  (EIOPA)
  ali Evropski organ za vrednostne papirje in trge
  (ESMA)
  .

| (14a) | Prilagoditve postopkov komitologije PDEU in zlasti členoma 290 in 291 Pogodbe, je treba izvesti za vsak posamezen primer in jih v celoti zaključiti v treh letih. Da bi se upošteval tehnični razvoj na finančnih trgih in podrobno določile zahteve iz spremenjenih direktiv, je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU. |
| --- | --- |

(14a)

Prilagoditve postopkov komitologije PDEU in zlasti členoma 290 in 291 Pogodbe, je treba izvesti za vsak posamezen primer in jih v celoti zaključiti v treh letih. Da bi se upošteval tehnični razvoj na finančnih trgih in podrobno določile zahteve iz spremenjenih direktiv, je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU.

| (14b) | Evropski parlament in Svet morata imeti na voljo tri mesece od datuma obvestila za nasprotovanje delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta mora biti mogoče to obdobje podaljšati za tri mesece na pomembnih področjih. Evropski parlament in Svet lahko obvestita druge institucije, da ne nameravata nasprotovati. Taka zgodnja odobritev delegiranih aktov je še posebej primerna, ko je treba spoštovati roke, na primer časovni razpored, določen v temeljnem aktu Komisije za sprejemanje delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(14b)

Evropski parlament in Svet morata imeti na voljo tri mesece od datuma obvestila za nasprotovanje delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta mora biti mogoče to obdobje podaljšati za tri mesece na pomembnih področjih. Evropski parlament in Svet lahko obvestita druge institucije, da ne nameravata nasprotovati. Taka zgodnja odobritev delegiranih aktov je še posebej primerna, ko je treba spoštovati roke, na primer časovni razpored, določen v temeljnem aktu Komisije za sprejemanje delegiranih aktov.

| (14c) | V izjavi 39 o členu 290 PDEU, priloženi Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Lizbonska pogodba, podpisana 13. decembra 2007, se konferenca seznanja, da namerava Komisija v skladu s svojo ustaljeno prakso nadaljevati posvetovanje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, pri pripravi osnutkov delegiranih aktov na področju finančnih storitev. |
| --- | --- |

(14c)

V izjavi 39 o členu 290 PDEU, priloženi Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Lizbonska pogodba, podpisana 13. decembra 2007, se konferenca seznanja, da namerava Komisija v skladu s svojo ustaljeno prakso nadaljevati posvetovanje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, pri pripravi osnutkov delegiranih aktov na področju finančnih storitev.

| (15) | Nacionalni nadzorni organi bodo morali v skladu z novo strukturo nadzora, ki jo določa sistem ESFS, tesneje sodelovati z
  ESA
  . Spremembe zadevne zakonodaje morajo preprečiti pravne ovire pri izpolnjevanju zahtev glede izmenjave informacij, ki so vključene v uredbe o ustanovitvi
  ESA
  . |
| --- | --- |

(15)

Nacionalni nadzorni organi bodo morali v skladu z novo strukturo nadzora, ki jo določa sistem ESFS, tesneje sodelovati z
  ESA
  . Spremembe zadevne zakonodaje morajo preprečiti pravne ovire pri izpolnjevanju zahtev glede izmenjave informacij, ki so vključene v uredbe o ustanovitvi
  ESA
  .

| (15a) | Za zaupne informacije, poslane ali izmenjane med pristojnimi organi in Evropskim organom za vrednostne papirje in trge ali Evropskim odborom za sistemska tveganja, velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, ki velja za bivše in sedanje zaposlene v pristojnem organu, ki prejme informacijo. |
| --- | --- |

(15a)

Za zaupne informacije, poslane ali izmenjane med pristojnimi organi in Evropskim organom za vrednostne papirje in trge ali Evropskim odborom za sistemska tveganja, velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, ki velja za bivše in sedanje zaposlene v pristojnem organu, ki prejme informacijo.

| (16) | Uredbe o vzpostavitvi sistema ESFS ▐ določajo, da lahko
  ESA
  razvijajo stike z nadzornimi organi iz tretjih držav in pomagajo pri pripravi odločb o enakovrednosti v zvezi z nadzornimi režimi v tretjih državah. Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (8) in Direktivo 2006/48/ES je treba spremeniti, da bosta omogočili
  ESA
  , da sklepajo sporazume o sodelovanju s tretjimi državami in izmenjujejo informacije, kadar lahko zadevne tretje države zagotovijo jamstvo poklicne skrivnosti. |
| --- | --- |

(16)

Uredbe o vzpostavitvi sistema ESFS ▐ določajo, da lahko
  ESA
  razvijajo stike z nadzornimi organi iz tretjih držav in pomagajo pri pripravi odločb o enakovrednosti v zvezi z nadzornimi režimi v tretjih državah. Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (8) in Direktivo 2006/48/ES je treba spremeniti, da bosta omogočili
  ESA
  , da sklepajo sporazume o sodelovanju s tretjimi državami in izmenjujejo informacije, kadar lahko zadevne tretje države zagotovijo jamstvo poklicne skrivnosti.

| (17) | Z enim samim združenim seznamom ali registrom za posamezno kategorijo finančnih
  ustanov v Evropski uniji
  , ki je trenutno naloga posameznega nacionalnega pristojnega organa, se bo izboljšala preglednost in bolje odražal enotni finančni trg.
  ESA
  morajo biti zadolženi za vzpostavitev, objavo in redno posodabljanje registrov in seznamov finančnih udeležencev v
  Evropski uniji
  . To se nanaša na seznam dovoljenj kreditnih institucij, ki so jih izdali nacionalni nadzorni organi. To je povezano tudi z registrom vseh investicijskih podjetij in seznamov reguliranih trgov v skladu z Direktivo 2004/39/ES. Podobno mora biti
  ESMA
  zadolžena za vzpostavitev, objavo in redno posodabljanje seznama odobrenih prospektov in potrdil o odobritvi v skladu z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje ▐ (9). |
| --- | --- |

(17)

Z enim samim združenim seznamom ali registrom za posamezno kategorijo finančnih
  ustanov v Evropski uniji
  , ki je trenutno naloga posameznega nacionalnega pristojnega organa, se bo izboljšala preglednost in bolje odražal enotni finančni trg.
  ESA
  morajo biti zadolženi za vzpostavitev, objavo in redno posodabljanje registrov in seznamov finančnih udeležencev v
  Evropski uniji
  . To se nanaša na seznam dovoljenj kreditnih institucij, ki so jih izdali nacionalni nadzorni organi. To je povezano tudi z registrom vseh investicijskih podjetij in seznamov reguliranih trgov v skladu z Direktivo 2004/39/ES. Podobno mora biti
  ESMA
  zadolžena za vzpostavitev, objavo in redno posodabljanje seznama odobrenih prospektov in potrdil o odobritvi v skladu z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje ▐ (9).

| (18) | Na tistih področjih, na katerih mora
  ESA
  pripraviti osnutke tehničnih standardov, je treba navedene osnutke tehničnih standardov predložiti Komisiji v treh letih od ustanovitve
  ESA, razen če ni v ustrezni uredbi določen drugačen rok
  . |
| --- | --- |

(18)

Na tistih področjih, na katerih mora
  ESA
  pripraviti osnutke tehničnih standardov, je treba navedene osnutke tehničnih standardov predložiti Komisiji v treh letih od ustanovitve
  ESA, razen če ni v ustrezni uredbi določen drugačen rok
  .

| (18a) | Naloge ESMA v zvezi z Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (10) ne bi smele posegati v pristojnosti Evropskega sistema centralnih bank, s čimer bi se podpiralo nemoteno delovanje plačilnih sistemov, v skladu s četrto alineo člena 127(2) PDEU. |
| --- | --- |

(18a)

Naloge ESMA v zvezi z Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (10) ne bi smele posegati v pristojnosti Evropskega sistema centralnih bank, s čimer bi se podpiralo nemoteno delovanje plačilnih sistemov, v skladu s četrto alineo člena 127(2) PDEU.

| (18b) | Tehnični standardi, ki jih mora oblikovati EIOPA v skladu s to direktivo in v povezavi z Direktivo 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (11), ne smejo posegati v pristojnosti držav članic v zvezi z bonitetnimi zahtevami takih institucij, kot je določeno v Direktivi 2003/41/ES. |
| --- | --- |

(18b)

Tehnični standardi, ki jih mora oblikovati EIOPA v skladu s to direktivo in v povezavi z Direktivo 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (11), ne smejo posegati v pristojnosti držav članic v zvezi z bonitetnimi zahtevami takih institucij, kot je določeno v Direktivi 2003/41/ES.

| (18c) | V skladu s členom 13(5) Direktive 2003/71/ES o prospektu, ki se izda ob ponudbi vrednostnih papirjev javnosti ali njihovem sprejetju v trgovanje, lahko pristojni organ matične države članice prenese odobritev prospekta na pristojni organ druge države članice, če ta organ s tem soglaša. Člen 13(3) Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] zahteva, da so o takih prenosih organi obveščeni vsaj en mesec, preden so izvedeni. Vendar je glede na izkušnje pri prenosu odobritve v skladu z Direktivo 2003/71/ES, ki vključuje krajše roke, ustrezno, da se člen 13(3) Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] v tem primeru ne uporabi. |
| --- | --- |

(18c)

V skladu s členom 13(5) Direktive 2003/71/ES o prospektu, ki se izda ob ponudbi vrednostnih papirjev javnosti ali njihovem sprejetju v trgovanje, lahko pristojni organ matične države članice prenese odobritev prospekta na pristojni organ druge države članice, če ta organ s tem soglaša. Člen 13(3) Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] zahteva, da so o takih prenosih organi obveščeni vsaj en mesec, preden so izvedeni. Vendar je glede na izkušnje pri prenosu odobritve v skladu z Direktivo 2003/71/ES, ki vključuje krajše roke, ustrezno, da se člen 13(3) Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] v tem primeru ne uporabi.

| (18d) | Na tej stopnji naj evropski nadzorni organi ne bi pripravili osnutkov tehničnih standardov o sedanjih zahtevah, da morajo imeti osebe, ki dejansko vodijo posle investicijskega podjetja, kreditnih institucij, UCITS in njihovih upravnih družb, dober ugled in dovolj izkušenj, da lahko zagotovijo dobro in skrbno vodenje. Vendar bi morali evropski nadzorni organi zaradi pomembnosti teh zahtev kot prednostno nalogo določiti najboljše prakse in smernice ter zagotoviti zbliževanje nadzornih in bonitetnih praks v smeri teh najboljših praks. Enako velja za bonitetne zahteve, ki veljajo za sedež teh institucij. |
| --- | --- |

(18d)

Na tej stopnji naj evropski nadzorni organi ne bi pripravili osnutkov tehničnih standardov o sedanjih zahtevah, da morajo imeti osebe, ki dejansko vodijo posle investicijskega podjetja, kreditnih institucij, UCITS in njihovih upravnih družb, dober ugled in dovolj izkušenj, da lahko zagotovijo dobro in skrbno vodenje. Vendar bi morali evropski nadzorni organi zaradi pomembnosti teh zahtev kot prednostno nalogo določiti najboljše prakse in smernice ter zagotoviti zbliževanje nadzornih in bonitetnih praks v smeri teh najboljših praks. Enako velja za bonitetne zahteve, ki veljajo za sedež teh institucij.

| (18e) | Namen priprave osnutkov tehničnih standardov v zvezi s pristopom na osnovi notranjih bonitetnih ocen, naprednim pristopom za merjenje in notranjim modelom za pristop tveganja na notranjem, mora biti, da se v skladu z določbami te direktive zagotovi kakovost in trdnost takih pristopov ter da jih pristojni organi dosledno pregledujejo. Ti standardi bi morali pristojnim organom omogočati, da institucijam dovoljujejo oblikovanje različnih pristopov, ki temeljijo na njihovih izkušnjah in posebnostih, v okviru zahtev direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES in na podlagi zahtev iz tehničnih standardov. |
| --- | --- |

(18e)

Namen priprave osnutkov tehničnih standardov v zvezi s pristopom na osnovi notranjih bonitetnih ocen, naprednim pristopom za merjenje in notranjim modelom za pristop tveganja na notranjem, mora biti, da se v skladu z določbami te direktive zagotovi kakovost in trdnost takih pristopov ter da jih pristojni organi dosledno pregledujejo. Ti standardi bi morali pristojnim organom omogočati, da institucijam dovoljujejo oblikovanje različnih pristopov, ki temeljijo na njihovih izkušnjah in posebnostih, v okviru zahtev direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES in na podlagi zahtev iz tehničnih standardov.

| (19) | Ker ciljev te direktive, in sicer izboljšanje delovanja notranjega trga z zagotavljanjem visoke, učinkovite in usklajene stopnje ureditve varnega in skrbnega poslovanja ter nadzora nad njim, zaščite deponentov, vlagateljev in upravičencev ter s tem podjetij in potrošnikov, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti
  in trajnosti
  finančnega sistema,
  ohranjanja realnega gospodarstva, varovanja javnih financ
  in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo ustrezno dosegati in se lahko zato zaradi obsega ukrepov bolje dosegajo na ravni
  Unije
  , lahko
  Unija
  v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe, sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(19)

Ker ciljev te direktive, in sicer izboljšanje delovanja notranjega trga z zagotavljanjem visoke, učinkovite in usklajene stopnje ureditve varnega in skrbnega poslovanja ter nadzora nad njim, zaščite deponentov, vlagateljev in upravičencev ter s tem podjetij in potrošnikov, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti
  in trajnosti
  finančnega sistema,
  ohranjanja realnega gospodarstva, varovanja javnih financ
  in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo ustrezno dosegati in se lahko zato zaradi obsega ukrepov bolje dosegajo na ravni
  Unije
  , lahko
  Unija
  v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe, sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.

| (19a) | Komisija mora do 1. januarja 2014 poročati Evropskemu parlamentu in Svetu osnutkih tehničnih standardov iz te direktive, ki jih predloži ESA, in predstavi vse ustrezne predloge. |
| --- | --- |

(19a)

Komisija mora do 1. januarja 2014 poročati Evropskemu parlamentu in Svetu osnutkih tehničnih standardov iz te direktive, ki jih predloži ESA, in predstavi vse ustrezne predloge.

| (20) | Zato je treba ustrezno spremeniti Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (12), Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu ▐ (13), Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (14), Direktivo 2003/41/ES ▐ (15), Direktivo 2003/71/ES, Direktivo 2004/39/ES, Direktivo 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ▐ (16), Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (17), Direktivo 2006/48/ES ▐ (18), Direktivo 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (19), in Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 13. julija 2009
  o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (20) – |
| --- | --- |

(20)

Zato je treba ustrezno spremeniti Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (12), Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu ▐ (13), Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (14), Direktivo 2003/41/ES ▐ (15), Direktivo 2003/71/ES, Direktivo 2004/39/ES, Direktivo 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ▐ (16), Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (17), Direktivo 2006/48/ES ▐ (18), Direktivo 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (19), in Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 13. julija 2009
  o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (20) –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 98/26/ES

Direktiva 98/26/ES se spremeni:

| (1) | Člen 6(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Država članica iz odstavka 2 takoj priglasi vsako dovoljenje
  Evropskemu odboru za sistemska tveganja,
  drugim državam članicam in Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge, ustanovljenemu z Uredbo
  (EU) št. .../2010
  Evropskega parlamenta in Sveta (21). |
| --- | --- |

(1)

Člen 6(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Država članica iz odstavka 2 takoj priglasi vsako dovoljenje
  Evropskemu odboru za sistemska tveganja,
  drugim državam članicam in Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge, ustanovljenemu z Uredbo
  (EU) št. .../2010
  Evropskega parlamenta in Sveta (21).

| (2) | Prvi pododstavek člena 10(1) se nadomesti z naslednjim:
  „Države članice navedejo sisteme in zadevne upravljavce sistema, ki naj se vključijo v področje uporabe te direktive, in jih sporočijo organu
  ESMA
  ter ga obvestijo o organih, ki so jih izbrale v skladu s členom 6(2).
  ESMA
  objavi navedene informacije na svojem spletnem mestu.“ |
| --- | --- |

(2)

Prvi pododstavek člena 10(1) se nadomesti z naslednjim:

„Države članice navedejo sisteme in zadevne upravljavce sistema, ki naj se vključijo v področje uporabe te direktive, in jih sporočijo organu
  ESMA
  ter ga obvestijo o organih, ki so jih izbrale v skladu s členom 6(2).
  ESMA
  objavi navedene informacije na svojem spletnem mestu.“

| (2a) | Vstavi se naslednji člen 10a:



  „Člen 10a



  1.
     
  Pristojni organi sodelujejo z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge za namene te direktive, v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].




  2.
     
  Pristojni organi organu ESMA nemudoma zagotovijo vse informacije, potrebne za izvajanje njegovih nalog, v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

(2a)

Vstavi se naslednji člen 10a:

„Člen 10a

1.
     
  Pristojni organi sodelujejo z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge za namene te direktive, v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].

2.
     
  Pristojni organi organu ESMA nemudoma zagotovijo vse informacije, potrebne za izvajanje njegovih nalog, v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

Člen 2

Spremembe Direktive 2002/87/ES

Direktiva 2002/87/ES se spremeni:

| (1) | Člen 4 se spremeni:






  (a) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:


  „2.
     Koordinator, ki je imenovan v skladu s členom 10, obvesti matično podjetje, ki je na čelu skupine ali, če ni matičnega podjetja, regulirano osebo z največjo bilančno vsoto v najpomembnejšem finančnem sektorju skupine, da je skupina identificirana kot finančni konglomerat ter o imenovanju koordinatorja. Koordinator obvesti tudi pristojne organe, ki so izdali dovoljenje za opravljanje poslov reguliranim osebam v skupini, in pristojne organe države članice, v kateri je sedež mešanega finančnega holdinga, ter skupni odbor evropskih nadzornih organov, ustanovljen s členi
  40
  Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA]
  , Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EIOPA]
  in Uredbe (
  EU) št. .../2010 [ESMA]
  Evropskega parlamenta in Sveta (22) (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor). |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 4 se spremeni:

(a)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.
     Koordinator, ki je imenovan v skladu s členom 10, obvesti matično podjetje, ki je na čelu skupine ali, če ni matičnega podjetja, regulirano osebo z največjo bilančno vsoto v najpomembnejšem finančnem sektorju skupine, da je skupina identificirana kot finančni konglomerat ter o imenovanju koordinatorja. Koordinator obvesti tudi pristojne organe, ki so izdali dovoljenje za opravljanje poslov reguliranim osebam v skupini, in pristojne organe države članice, v kateri je sedež mešanega finančnega holdinga, ter skupni odbor evropskih nadzornih organov, ustanovljen s členi
  40
  Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA]
  , Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EIOPA]
  in Uredbe (
  EU) št. .../2010 [ESMA]
  Evropskega parlamenta in Sveta (22) (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor).

| (b) | Doda se naslednji odstavek ▐:
  „3.   Skupni odbor evropskih nadzornih organov
  (JCESA)
  na svojem spletnem mestu objavi
  in posodablja
  seznam identificiranih finančnih konglomeratov in ga redno dopolnjuje. Te informacije so dostopne prek spletne povezave na vseh spletnih mestih evropskega nadzornega organa.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek ▐:

„3.   Skupni odbor evropskih nadzornih organov
  (JCESA)
  na svojem spletnem mestu objavi
  in posodablja
  seznam identificiranih finančnih konglomeratov in ga redno dopolnjuje. Te informacije so dostopne prek spletne povezave na vseh spletnih mestih evropskega nadzornega organa.“

| (1a) | V členu 9(2) se doda naslednja točka:










  „(ca) | razvoj podrobnega reševalnega mehanizma, ki se ga redno posodablja in vsaj enkrat letno pregleda ter ki vključuje strukturiran mehanizem za zgodnje posredovanje, ukrepe za hitro izvedbo sanacijskih ukrepov in načrt ukrepov v primeru stečaja.“ |
| --- | --- | --- |

(1a)

V členu 9(2) se doda naslednja točka:

„(ca)

razvoj podrobnega reševalnega mehanizma, ki se ga redno posodablja in vsaj enkrat letno pregleda ter ki vključuje strukturiran mehanizem za zgodnje posredovanje, ukrepe za hitro izvedbo sanacijskih ukrepov in načrt ukrepov v primeru stečaja.“

| (1b) | Naslov oddelka III se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(1b)

Naslov oddelka III se nadomesti z naslednjim:

| (1c) | V oddelku 3 se vstavi naslednji člen:



  „Člen -10



  Skupni odbor v skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], zagotovi dosledno medsektorsko in čezmejno skladnost z zakonodajo EU.“ |
| --- | --- |

(1c)

V oddelku 3 se vstavi naslednji člen:

„Člen -10

Skupni odbor v skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], zagotovi dosledno medsektorsko in čezmejno skladnost z zakonodajo EU.“

| (1d) | Člen 10(1) se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Za zagotavljanje ustreznega dopolnilnega nadzora nad reguliranimi osebami v finančnem konglomeratu je izmed pristojnih organov zadevnih držav članic, ki vključujejo tudi pristojne organe države članice, v kateri je sedež mešanega finančnega holdinga, imenovan koordinator, ki je odgovoren za usklajevanje in izvajanje dopolnilnega nadzora. Identiteta koordinatorja se objavi na spletnem mestu skupnega odbora evropskih nadzornih organov.“ |
| --- | --- |

(1d)

Člen 10(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Za zagotavljanje ustreznega dopolnilnega nadzora nad reguliranimi osebami v finančnem konglomeratu je izmed pristojnih organov zadevnih držav članic, ki vključujejo tudi pristojne organe države članice, v kateri je sedež mešanega finančnega holdinga, imenovan koordinator, ki je odgovoren za usklajevanje in izvajanje dopolnilnega nadzora. Identiteta koordinatorja se objavi na spletnem mestu skupnega odbora evropskih nadzornih organov.“

| (1e) | Drugi pododstavek člena 11(1) se nadomesti z naslednjim:




  „Za olajšanje in vzpostavitev dopolnilnega in evropskega nadzora na široki pravni podlagi imajo koordinator ter drugi ustrezni pristojni organi in, če je potrebno, tudi drugi zadevni pristojni organi, vzpostavljene sporazume o sodelovanju. Na tej podlagi se lahko koordinatorju dodelijo dodatne naloge in lahko natančno opredelijo postopke sprejemanja odločitev med ustreznimi pristojnimi organi, kakor je določeno v členih 3 in 4, člen 5(4), člen 6, člen 12(2) in členi 16 in 18, ter postopke za sodelovanje z drugimi pristojnimi organi.




  V skladu s členom 8 in postopkom iz člena 42 Uredbe (EU) št. .../2010 EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], JCESA oblikuje smernice za konvergenco nadzornih praks v zvezi s skladnostjo sporazumov o usklajevanju nadzora v skladu s členom 131a Direktive 2006/48/ES in členom 248(4) Direktive 2009/138/ES.“ |
| --- | --- |

(1e)

Drugi pododstavek člena 11(1) se nadomesti z naslednjim:

„Za olajšanje in vzpostavitev dopolnilnega in evropskega nadzora na široki pravni podlagi imajo koordinator ter drugi ustrezni pristojni organi in, če je potrebno, tudi drugi zadevni pristojni organi, vzpostavljene sporazume o sodelovanju. Na tej podlagi se lahko koordinatorju dodelijo dodatne naloge in lahko natančno opredelijo postopke sprejemanja odločitev med ustreznimi pristojnimi organi, kakor je določeno v členih 3 in 4, člen 5(4), člen 6, člen 12(2) in členi 16 in 18, ter postopke za sodelovanje z drugimi pristojnimi organi.

V skladu s členom 8 in postopkom iz člena 42 Uredbe (EU) št. .../2010 EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], JCESA oblikuje smernice za konvergenco nadzornih praks v zvezi s skladnostjo sporazumov o usklajevanju nadzora v skladu s členom 131a Direktive 2006/48/ES in členom 248(4) Direktive 2009/138/ES.“

| (1f) | Tretji pododstavek člena 12(1) se nadomesti z naslednjim:




  „Pristojni organi lahko izmenjajo podatke, ki so potrebni za opravljanje njihovih nalog in se nanašajo na regulirane osebe v finančnem konglomeratu, ter v skladu z določbami iz sektorskih predpisov z naslednjimi organi: centralnimi bankami, Evropskim sistemom centralnih bank, Evropsko centralno banko in Evropskim odborom za sistemska tveganja v skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESRB].“ |
| --- | --- |

(1f)

Tretji pododstavek člena 12(1) se nadomesti z naslednjim:

„Pristojni organi lahko izmenjajo podatke, ki so potrebni za opravljanje njihovih nalog in se nanašajo na regulirane osebe v finančnem konglomeratu, ter v skladu z določbami iz sektorskih predpisov z naslednjimi organi: centralnimi bankami, Evropskim sistemom centralnih bank, Evropsko centralno banko in Evropskim odborom za sistemska tveganja v skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESRB].“

| (1g) | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 12a



  1.
     
  Pristojni organi sodelujejo z JCESA za namene te direktive v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA], in Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].




  2.
     
  Pristojni organi JCESA nemudoma posredujejo vse informacije, potrebne za opravljanje svojih nalog v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA], in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

(1g)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 12a

1.
     
  Pristojni organi sodelujejo z JCESA za namene te direktive v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA], in Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].

2.
     
  Pristojni organi JCESA nemudoma posredujejo vse informacije, potrebne za opravljanje svojih nalog v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA], in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (1h) | Člen 14(1) se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Države članice zagotovijo, da znotraj njihove pristojnosti ni pravnih ovir, ki bi fizičnim ali pravnim osebam, reguliranim in nereguliranim osebam, ki so vključene v dopolnilni in evropski nadzor, preprečevale, da si med seboj izmenjajo podatke, ki bi lahko bili pomembni za dopolnilni in evropski nadzor ter izmenjavo informacij v skladu s to direktivo in z evropskimi nadzornimi organi v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], po potrebi prek JCESA.“ |
| --- | --- |

(1h)

Člen 14(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Države članice zagotovijo, da znotraj njihove pristojnosti ni pravnih ovir, ki bi fizičnim ali pravnim osebam, reguliranim in nereguliranim osebam, ki so vključene v dopolnilni in evropski nadzor, preprečevale, da si med seboj izmenjajo podatke, ki bi lahko bili pomembni za dopolnilni in evropski nadzor ter izmenjavo informacij v skladu s to direktivo in z evropskimi nadzornimi organi v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], po potrebi prek JCESA.“

| (1i) | Drugi odstavek člena 16 se nadomesti z naslednjim:




  „Brez poseganja v člen 17(2) lahko skupni odbor evropskih nadzornih organov in države članice določijo, katere ukrepe lahko sprejmejo njihovi pristojni organi glede mešanih finančnih holdingov. V skladu s členom 8 in s postopkom iz člena 42 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], lahko JCESA razvije smernice za ukrepe glede mešanih finančnih holdingov.“ |
| --- | --- |

(1i)

Drugi odstavek člena 16 se nadomesti z naslednjim:

„Brez poseganja v člen 17(2) lahko skupni odbor evropskih nadzornih organov in države članice določijo, katere ukrepe lahko sprejmejo njihovi pristojni organi glede mešanih finančnih holdingov. V skladu s členom 8 in s postopkom iz člena 42 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], lahko JCESA razvije smernice za ukrepe glede mešanih finančnih holdingov.“

| (2) | Člen 18(1) se nadomesti z naslednjim:
  „Ne glede na sektorske predpise
  , kjer se uporablja člen
  5(3)
  ,
  pristojni organi preverijo, ali so regulirane osebe, katerih matično podjetje ima sedež
  v tretji državni
  , predmet nadzora, ki ga opravljajo pristojni organi
  te
  tretje države in ki je enak nadzoru, kakor ga predpisujejo določbe te direktive o dopolnilnem nadzoru reguliranih oseb iz člena 5(2). Preverjanje opravi pristojni organ, ki bi bil ob uporabi meril iz člena 10(2) imenovan za koordinatorja, na zahtevo matičnega podjetja ali katere koli regulirane osebe, ki ima dovoljenje za opravljanje poslov v
  Uniji
  , ali na lastno pobudo.
  Ta pristojni organ se posvetuje z drugimi ustreznimi pristojnimi organi in upošteva
  vsa ustrezna navodila
  , ki
  jih
  pripravi
  JCESA
  v skladu s
  členi 8 in 42 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA]
  . Za ta namen se pristojni organ pred sprejetjem odločitve posvetuje s skupnim odborom evropskih nadzornih organov.“ |
| --- | --- |

(2)

Člen 18(1) se nadomesti z naslednjim:

„Ne glede na sektorske predpise
  , kjer se uporablja člen
  5(3)
  ,
  pristojni organi preverijo, ali so regulirane osebe, katerih matično podjetje ima sedež
  v tretji državni
  , predmet nadzora, ki ga opravljajo pristojni organi
  te
  tretje države in ki je enak nadzoru, kakor ga predpisujejo določbe te direktive o dopolnilnem nadzoru reguliranih oseb iz člena 5(2). Preverjanje opravi pristojni organ, ki bi bil ob uporabi meril iz člena 10(2) imenovan za koordinatorja, na zahtevo matičnega podjetja ali katere koli regulirane osebe, ki ima dovoljenje za opravljanje poslov v
  Uniji
  , ali na lastno pobudo.

Ta pristojni organ se posvetuje z drugimi ustreznimi pristojnimi organi in upošteva
  vsa ustrezna navodila
  , ki
  jih
  pripravi
  JCESA
  v skladu s
  členi 8 in 42 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA]
  . Za ta namen se pristojni organ pred sprejetjem odločitve posvetuje s skupnim odborom evropskih nadzornih organov.“

| (2a) | V člen 18 se vstavi naslednji odstavek:




  „1a.
     
  Kadar pristojni organ odloči, da ima tretja država enakovreden nadzor in je to v nasprotju s prepričanjem drugega ustreznega pristojnega organa, lahko ta o zadevi obvesti JCESA, ki lahko ukrepa v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

(2a)

V člen 18 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.
     
  Kadar pristojni organ odloči, da ima tretja država enakovreden nadzor in je to v nasprotju s prepričanjem drugega ustreznega pristojnega organa, lahko ta o zadevi obvesti JCESA, ki lahko ukrepa v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (2b) | Člen 19(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Brez poseganja v člen 218(1) in (2) PDEU Komisija s pomočjo JCESA, Evropskega odbora za bančništvo, Evropskega odbora za zavarovanje in poklicne pokojnine in Odbora za finančne konglomerate preuči izid pogajanj iz odstavka 1 in nastale razmere.“ |
| --- | --- |

(2b)

Člen 19(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Brez poseganja v člen 218(1) in (2) PDEU Komisija s pomočjo JCESA, Evropskega odbora za bančništvo, Evropskega odbora za zavarovanje in poklicne pokojnine in Odbora za finančne konglomerate preuči izid pogajanj iz odstavka 1 in nastale razmere.“

| (3) | Naslov poglavja III pred členom 20 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(3)

Naslov poglavja III pred členom 20 se nadomesti z naslednjim:

| (4) | V členu 20(1)
  se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Komisija v skladu s členi 21, 21a in 21b z delegiranimi akti sprejme spremembe te direktive na naslednjih področjih:










  (a) | natančnejša formulacija opredelitev, navedenih v členu 2, da bi se tako pri izvajanju te direktive upošteval razvoj dogodkov na finančnih trgih; |
| --- | --- | --- |

(4)

V členu 20(1)
  se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Komisija v skladu s členi 21, 21a in 21b z delegiranimi akti sprejme spremembe te direktive na naslednjih področjih:

(a)

natančnejša formulacija opredelitev, navedenih v členu 2, da bi se tako pri izvajanju te direktive upošteval razvoj dogodkov na finančnih trgih;

| (b) | natančnejše oblikovanje opredelitev iz člena 2 zaradi zagotovitve popolne skladnosti in enotne uporabe te direktive v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

natančnejše oblikovanje opredelitev iz člena 2 zaradi zagotovitve popolne skladnosti in enotne uporabe te direktive v Uniji;

| (c) | uskladitev izrazoslovja in oblikovanje opredelitev v direktivi v skladu z novejšimi pravnimi akti Unije o reguliranih osebah in z njimi povezanih zadevah; |
| --- | --- |

(c)

uskladitev izrazoslovja in oblikovanje opredelitev v direktivi v skladu z novejšimi pravnimi akti Unije o reguliranih osebah in z njimi povezanih zadevah;

| (d) | natančnejša opredelitev metod izračunavanja, določenih v Prilogi I, da bi bilo mogoče upoštevati razvoj na finančnih trgih in tehnike skrbnega ravnanja. |
| --- | --- |

(d)

natančnejša opredelitev metod izračunavanja, določenih v Prilogi I, da bi bilo mogoče upoštevati razvoj na finančnih trgih in tehnike skrbnega ravnanja.

| (e) | usklajevanje določb, sprejetih v skladu s členoma 7 in 8 ter Prilogi II, z namenom spodbujanja doslednega usklajevanja in enotnega izvajanja znotraj Unije.“ |
| --- | --- |

(e)

usklajevanje določb, sprejetih v skladu s členoma 7 in 8 ter Prilogi II, z namenom spodbujanja doslednega usklajevanja in enotnega izvajanja znotraj Unije.“

| (5) | Člen 21
  se spremeni
  :








  (a) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 20(1) za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 27b.“ |
| --- | --- | --- |

(5)

Člen 21
  se spremeni
  :

(a)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 20(1) za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 27b.“

| (b) | Vstavita se naslednja odstavka:




  „2a.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  2b.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz členov 21a in 21b.“ |
| --- | --- |

(b)

Vstavita se naslednja odstavka:

„2a.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

2b.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz členov 21a in 21b.“

| (c) | Odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 3 se črta.

| (d) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  JCESA lahko da splošna navodila o tem, ali bodo načini dopolnilnega nadzora pristojnih organov v tretjih državah dosegli cilje dopolnilnega nadzora iz te direktive, kar zadeva regulirane osebe v finančnem konglomeratu, kadar ima oseba, ki je na čelu skupine, sedež zunaj Unije. JCESA redno pregleduje ta navodila in upošteva vse spremembe dopolnilnega nadzora, ki ga opravljajo pristojni organi.“ |
| --- | --- |

(d)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  JCESA lahko da splošna navodila o tem, ali bodo načini dopolnilnega nadzora pristojnih organov v tretjih državah dosegli cilje dopolnilnega nadzora iz te direktive, kar zadeva regulirane osebe v finančnem konglomeratu, kadar ima oseba, ki je na čelu skupine, sedež zunaj Unije. JCESA redno pregleduje ta navodila in upošteva vse spremembe dopolnilnega nadzora, ki ga opravljajo pristojni organi.“

| (e) | Odstavek 5
  se črta. |
| --- | --- |

(e)

Odstavek 5
  se črta.

| (6) | Vstavijo
  se
  naslednji členi
  :

  „Člen 21a


  Preklic pooblastila



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastil iz člena 20(1).




  2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.




  3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.



  Člen 21b


  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.




  2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.




  Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.




  3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje delegiranemu aktu, v skladu s členom 296 PDEU navede razloge za to.



  Člen 21c


  Tehnični standardi

  1.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  in enotne uporabe te direktive lahko evropski nadzorni organi v skladu s členi 42 Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA]
  , Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EIOPA]
  in Uredbe
  (EU) št. .../2010 [ESMA]
  pripravijo ▐:






  (a) | osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 2(11), da se
  opredeli uporaba
  člena 17 Direktive Sveta 78/660/EGS (23) v okviru te direktive; |
| --- | --- | --- |

(6)

Vstavijo
  se
  naslednji členi
  :

„Člen 21a

Preklic pooblastila

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastil iz člena 20(1).

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 21b

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.

2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.

Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje delegiranemu aktu, v skladu s členom 296 PDEU navede razloge za to.

Člen 21c

Tehnični standardi

1.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  in enotne uporabe te direktive lahko evropski nadzorni organi v skladu s členi 42 Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA]
  , Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EIOPA]
  in Uredbe
  (EU) št. .../2010 [ESMA]
  pripravijo ▐:

(a)

osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 2(11), da se
  opredeli uporaba
  člena 17 Direktive Sveta 78/660/EGS (23) v okviru te direktive;

| (b) | osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 2(17), da se
  vzpostavijo
  postopki
  ali opredelijo merila
  za določitev ‚ustreznih pristojnih organov‘; |
| --- | --- |

(b)

osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 2(17), da se
  vzpostavijo
  postopki
  ali opredelijo merila
  za določitev ‚ustreznih pristojnih organov‘;

| (c) | osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 3(5), da se
  opredelijo nadomestni parametri
  za identifikacijo finančnega konglomerata; |
| --- | --- |

(c)

osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 3(5), da se
  opredelijo nadomestni parametri
  za identifikacijo finančnega konglomerata;

| (d) | osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 6(2), da se
  zagotovi enotna uporaba izračunskih metod
  ,
  navedenih
  v delu II Priloge I, vendar brez poseganja v člen 6(4); |
| --- | --- |

(d)

osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 6(2), da se
  zagotovi enotna uporaba izračunskih metod
  ,
  navedenih
  v delu II Priloge I, vendar brez poseganja v člen 6(4);

| (e) | osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 7(2), da se
  zagotovi enotna uporaba postopkov
  za vključitev postavk v obseg opredelitve ‚koncentracije tveganja‘ pri nadzoru iz drugega pododstavka
  navedenega člena
  ; |
| --- | --- |

(e)

osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 7(2), da se
  zagotovi enotna uporaba postopkov
  za vključitev postavk v obseg opredelitve ‚koncentracije tveganja‘ pri nadzoru iz drugega pododstavka
  navedenega člena
  ;

| (f) | osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 8(2), da se
  zagotovi enotna uporaba postopkov
  za vključitev postavk v obseg opredelitve ‚poslov v skupini‘ pri nadzoru iz tretjega pododstavka
  navedenega člena
  ; |
| --- | --- |

(f)

osnutki regulativnih standardov v zvezi s
  členom 8(2), da se
  zagotovi enotna uporaba postopkov
  za vključitev postavk v obseg opredelitve ‚poslov v skupini‘ pri nadzoru iz tretjega pododstavka
  navedenega člena
  ;

2.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s postopkom iz členov 7 in 7d Uredbe (EU) št. .../... [EBA], Uredbe (EU) št. .../... [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../... [ESMA] sprejme osnutke regulativnih standardov iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1. Komisiji se podeli pooblastilo, da v skladu s členom 7e Uredbe (EU) št. .../... [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../... [ESMA] sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1.“

Člen 3

Spremembe Direktive 2003/6/ES

Direktiva 2003/6/ES se spremeni:

| (-1) | Člen 1 se spremeni:










  (a) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:




  „5.
     
  ‚Sprejeta tržna praksa‘ pomeni prakse, ki se z razlogom pričakujejo na enem ali več finančnih trgih in jih sprejme pristojni organ v skladu s smernicami, ki jih je Komisija sprejela v skladu s postopkom delegiranih aktov iz členov 17, 17a in 17b.




  Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), ki je bil ustanovljen z Uredbo EU št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta, pripravi osnutke tehničnih standardov, da bi zagotovili enotne pogoje za uporabo delegiranih aktov, ki jih sprejme Komisija v skladu s prvim in tretjim pododstavkom v zvezi s sprejetimi tržnimi praksami.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- | --- |

(-1)

Člen 1 se spremeni:

(a)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.
     
  ‚Sprejeta tržna praksa‘ pomeni prakse, ki se z razlogom pričakujejo na enem ali več finančnih trgih in jih sprejme pristojni organ v skladu s smernicami, ki jih je Komisija sprejela v skladu s postopkom delegiranih aktov iz členov 17, 17a in 17b.

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), ki je bil ustanovljen z Uredbo EU št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta, pripravi osnutke tehničnih standardov, da bi zagotovili enotne pogoje za uporabo delegiranih aktov, ki jih sprejme Komisija v skladu s prvim in tretjim pododstavkom v zvezi s sprejetimi tržnimi praksami.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (b) | Drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Komisija z delegiranimi akti določi ukrepe v zvezi s točkami 1, 2 in 3 tega člena, da upošteva razvoj finančnih trgov in zagotovi enotno uporabo te direktive v Uniji. Ti ukrepi se sprejmejo v skladu s postopkom delegiranih aktov iz členov 17, 17a in 17b.“ |
| --- | --- |

(b)

Drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Komisija z delegiranimi akti določi ukrepe v zvezi s točkami 1, 2 in 3 tega člena, da upošteva razvoj finančnih trgov in zagotovi enotno uporabo te direktive v Uniji. Ti ukrepi se sprejmejo v skladu s postopkom delegiranih aktov iz členov 17, 17a in 17b.“

| (-1a) | Člen 6 se spremeni:










  (a) | Drugi pododstavek odstavka 10 se nadomesti z naslednjim:




  „Ti ukrepi se sprejmejo v skladu s postopkom delegiranih aktov iz členov 17, 17a in 17b.“ |
| --- | --- | --- |

(-1a)

Člen 6 se spremeni:

(a)

Drugi pododstavek odstavka 10 se nadomesti z naslednjim:

„Ti ukrepi se sprejmejo v skladu s postopkom delegiranih aktov iz členov 17, 17a in 17b.“

| (b) | Doda se naslednji odstavek:




  „10a.
     
  ESMA lahko pripravi osnutke tehničnih standardov, da bi zagotovila dosledno usklajenost in enotne pogoje za uporabo pravno zavezujočih aktov Unije, ki jih sprejme Komisija v skladu s šesto alineo prvega pododstavka odstavka 10.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„10a.
     
  ESMA lahko pripravi osnutke tehničnih standardov, da bi zagotovila dosledno usklajenost in enotne pogoje za uporabo pravno zavezujočih aktov Unije, ki jih sprejme Komisija v skladu s šesto alineo prvega pododstavka odstavka 10.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (–1b) | Člen 8 se spremeni:










  (a) | Obstoječe besedilo se oštevilči kot odstavek 1 in se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Prepovedi, navedene v tej direktivi, se ne uporabljajo za posle trgovanja z lastnimi delnicami v okviru programov odkupa ali posle stabilizacije finančnih instrumentov, če so ti posli opravljeni v skladu z izvedbenimi ukrepi. Ti ukrepi se sprejmejo v skladu s postopkom delegiranih aktov iz člena 17, 17a in 17b.“ |
| --- | --- | --- |

(–1b)

Člen 8 se spremeni:

(a)

Obstoječe besedilo se oštevilči kot odstavek 1 in se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Prepovedi, navedene v tej direktivi, se ne uporabljajo za posle trgovanja z lastnimi delnicami v okviru programov odkupa ali posle stabilizacije finančnih instrumentov, če so ti posli opravljeni v skladu z izvedbenimi ukrepi. Ti ukrepi se sprejmejo v skladu s postopkom delegiranih aktov iz člena 17, 17a in 17b.“

| (b) | Doda se naslednji odstavek:




  „1a.
     
  ESMA lahko pripravi osnutke tehničnih standardov, da bi zagotovila enotne pogoje za uporabo delegiranih aktov, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 1.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„1a.
     
  ESMA lahko pripravi osnutke tehničnih standardov, da bi zagotovila enotne pogoje za uporabo delegiranih aktov, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 1.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (–1c) | Člen 14(4) se nadomesti z naslednjim:




  „(4)
     
  Države članice organa ESMA posredujejo zbrane podatke o vseh upravnih ukrepih in sankcijah, izrečenih v skladu z odstavkoma 1 in 2.




  Pristojni organ poroča organu ESMA istočasno z objavo vseh sankcij v skladu s prvim pododstavkom. Ko se objavljena sankcija nanaša na investicijsko podjetje, pooblaščeno v skladu z Direktivo 2004/39/ES, ESMA doda referenco k objavljeni sankciji v register investicijskih podjetij, ustanovljenih v skladu s členom 5(3) Direktive 2004/39/ES.“ |
| --- | --- |

(–1c)

Člen 14(4) se nadomesti z naslednjim:

„(4)
     
  Države članice organa ESMA posredujejo zbrane podatke o vseh upravnih ukrepih in sankcijah, izrečenih v skladu z odstavkoma 1 in 2.

Pristojni organ poroča organu ESMA istočasno z objavo vseh sankcij v skladu s prvim pododstavkom. Ko se objavljena sankcija nanaša na investicijsko podjetje, pooblaščeno v skladu z Direktivo 2004/39/ES, ESMA doda referenco k objavljeni sankciji v register investicijskih podjetij, ustanovljenih v skladu s členom 5(3) Direktive 2004/39/ES.“

| (-1d) | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 15a



  1.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].




  2.
     
  Pristojni organi v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] nemudoma zagotovijo organu ESMA vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog.“ |
| --- | --- |

(-1d)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 15a

1.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].

2.
     
  Pristojni organi v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] nemudoma zagotovijo organu ESMA vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog.“

| (1) | Člen
  16 ▐ se spremeni
  , kot sledi
  :








  (a) | V odstavku 2 se četrti
  pododstavek ▐ nadomesti z naslednjim:
  „Pristojni organ, katerega zahtevek za začetek preiskave ali zahtevek za dovoljenje, da njegovi uradniki spremljajo uradnike pristojnega organa druge države članice, ni obravnavan v razumnem roku ali je zavrnjen, lahko brez poseganja
  v določbe člena 258 PDEU
  o taki zavrnitvi ali neobravnavi v razumnem roku seznani organ
  ESMA
  .
  V takem primeru
  lahko
  ESMA
  ukrepa v skladu s
  členom 11 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], brez poseganja v možnosti iz drugega pododstavka, da se odkloni ukrepanje na zahtevo po informacijah in v možnosti, da ESMA v takih primerih ukrepa v skladu s členom 9 te uredbe.“ |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen
  16 ▐ se spremeni
  , kot sledi
  :

(a)

V odstavku 2 se četrti
  pododstavek ▐ nadomesti z naslednjim:

„Pristojni organ, katerega zahtevek za začetek preiskave ali zahtevek za dovoljenje, da njegovi uradniki spremljajo uradnike pristojnega organa druge države članice, ni obravnavan v razumnem roku ali je zavrnjen, lahko brez poseganja
  v določbe člena 258 PDEU
  o taki zavrnitvi ali neobravnavi v razumnem roku seznani organ
  ESMA
  .
  V takem primeru
  lahko
  ESMA
  ukrepa v skladu s
  členom 11 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], brez poseganja v možnosti iz drugega pododstavka, da se odkloni ukrepanje na zahtevo po informacijah in v možnosti, da ESMA v takih primerih ukrepa v skladu s členom 9 te uredbe.“

| (b) | V odstavku 4 se peti
  pododstavek ▐ nadomesti z naslednjim:
  „Pristojni organ, katerega zahtevek za začetek preiskave ali zahtevek za dovoljenje, da njegovi uradniki spremljajo uradnike pristojnega organa druge države članice, ni obravnavan v razumnem roku ali je zavrnjen, lahko brez poseganja
  v določbe člena 258 PDEU
  o taki zavrnitvi ali neobravnavi v razumnem roku seznani organ
  ESMA
  .
  V takem primeru
  lahko
  ESMA
  ukrepa v skladu s
  členom 11 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], brez poseganja v možnosti iz četrtega pododstavka člena 16(4), da se odkloni ukrepanje na zahtevo po informacijah in v možnosti, da ESMA v takih primerih ukrepa v skladu s členom 9 te uredbe.“ |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 4 se peti
  pododstavek ▐ nadomesti z naslednjim:

„Pristojni organ, katerega zahtevek za začetek preiskave ali zahtevek za dovoljenje, da njegovi uradniki spremljajo uradnike pristojnega organa druge države članice, ni obravnavan v razumnem roku ali je zavrnjen, lahko brez poseganja
  v določbe člena 258 PDEU
  o taki zavrnitvi ali neobravnavi v razumnem roku seznani organ
  ESMA
  .
  V takem primeru
  lahko
  ESMA
  ukrepa v skladu s
  členom 11 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], brez poseganja v možnosti iz četrtega pododstavka člena 16(4), da se odkloni ukrepanje na zahtevo po informacijah in v možnosti, da ESMA v takih primerih ukrepa v skladu s členom 9 te uredbe.“

| (c) | Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:


  „5.
     Za zagotovitev
  enotnih pogojev za uporabo
  odstavkov 2 in 4 lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  standardov
  o postopkih in obrazcih
  za izmenjavo informacij in
  za
  čezmejne inšpekcijske preglede
  iz tega člena
  .


  Komisija se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA]
  .“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.
     Za zagotovitev
  enotnih pogojev za uporabo
  odstavkov 2 in 4 lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  standardov
  o postopkih in obrazcih
  za izmenjavo informacij in
  za
  čezmejne inšpekcijske preglede
  iz tega člena
  .

Komisija se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA]
  .“

| (1a) | Člen 17 se spremeni:










  (a) | Odstavek 2a se nadomesti z naslednjim:




  „2a.
     
  Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 1, člena 6(10), člena 8, člena 14(2) in člena 16(5) za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 17a.“ |
| --- | --- | --- |

(1a)

Člen 17 se spremeni:

(a)

Odstavek 2a se nadomesti z naslednjim:

„2a.
     
  Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 1, člena 6(10), člena 8, člena 14(2) in člena 16(5) za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 17a.“

| (b) | Vstavita se naslednja odstavka:




  „2aa.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  2ab.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 17a in 17b.“ |
| --- | --- |

(b)

Vstavita se naslednja odstavka:

„2aa.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

2ab.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 17a in 17b.“

| (c) | Odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 3 se črta.

| (1b) | Vstavijo se naslednji členi:



  „Člen 17a


  Preklic pooblastila



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastil iz člena 1, člena 6(10), člena 8, člena 14(2) in člena 16(5).




  2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.




  3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.



  Člen 17b


  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.




  2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.




  Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.




  3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucije, ki nasprotujejo, navedejo razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“ |
| --- | --- |

(1b)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 17a

Preklic pooblastila

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastil iz člena 1, člena 6(10), člena 8, člena 14(2) in člena 16(5).

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 17b

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.

2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.

Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucije, ki nasprotujejo, navedejo razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“

Člen 4

Spremembe Direktive 2003/41/ES

Direktiva 2003/41/ES se spremeni:

| (-1) | Člen 9 se spremeni:










  (a) | Točka (a) se nadomesti z naslednjim:










  „(a) | da institucijo vpiše v nacionalni register nadzorni organ ali da je pooblaščena; v primeru opravljanja dejavnosti na tujih trgih v smislu člena 20 so v registru navedene tudi države članice, v katerih institucija posluje; ti podatki se posredujejo Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), ki jih objavi na svojem spletnem mestu;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(-1)

Člen 9 se spremeni:

(a)

Točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

da institucijo vpiše v nacionalni register nadzorni organ ali da je pooblaščena; v primeru opravljanja dejavnosti na tujih trgih v smislu člena 20 so v registru navedene tudi države članice, v katerih institucija posluje; ti podatki se posredujejo Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), ki jih objavi na svojem spletnem mestu;“

| (b) | Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:




  „5.
     
  V primeru opravljanja dejavnosti na tujih trgih v smislu člena 20 morajo pogoje delovanja institucije predhodno odobriti pristojni organi matične države članice. Države članice o takšni odobritvi takoj obvestijo organ EIOPA.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.
     
  V primeru opravljanja dejavnosti na tujih trgih v smislu člena 20 morajo pogoje delovanja institucije predhodno odobriti pristojni organi matične države članice. Države članice o takšni odobritvi takoj obvestijo organ EIOPA.“

| (1) | Člen 13 se spremeni:






  (a) | Obstoječe besedilo se oštevilči kot odstavek 1; |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 13 se spremeni:

(a)

Obstoječe besedilo se oštevilči kot odstavek 1;

| (b) | Doda se naslednji odstavek ▐:
  „2.   
  EIOPA,
  ustanovljen z Uredbo
  (EU) št. .../2010, lahko
  pripravi
  osnutke izvedbenih standardov o oblikah in formatih za dokumente iz ostavka 1(c)(i) do (vi).


  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek ▐:

„2.   
  EIOPA,
  ustanovljen z Uredbo
  (EU) št. .../2010, lahko
  pripravi
  osnutke izvedbenih standardov o oblikah in formatih za dokumente iz ostavka 1(c)(i) do (vi).

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (1a) | Drugi pododstavek člena 14(4) se nadomesti z naslednjim:




  „Vsaka odločba o prepovedi dejavnosti institucije vsebuje natančne razloge in se sporoči zadevni instituciji. O njej se obvesti tudi organ ESMA.“ |
| --- | --- |

(1a)

Drugi pododstavek člena 14(4) se nadomesti z naslednjim:

„Vsaka odločba o prepovedi dejavnosti institucije vsebuje natančne razloge in se sporoči zadevni instituciji. O njej se obvesti tudi organ ESMA.“

| (1b) | Prvi pododstavek člena 15(6) se nadomesti z naslednjim:




  „6.
     
  Zaradi nadaljnje opravičljive uskladitve predpisov o izračunavanju zavarovalno-tehničnih rezervacij – zlasti obrestnih mer in drugih predpostavk, ki vplivajo na raven zavarovalno-tehničnih rezervacij na podlagi nasveta organa EIOPA Komisija vsaki dve leti ali na zahtevo države članice izda poročilo o stanju razvoja opravljanja dejavnosti na tujih trgih.“ |
| --- | --- |

(1b)

Prvi pododstavek člena 15(6) se nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Zaradi nadaljnje opravičljive uskladitve predpisov o izračunavanju zavarovalno-tehničnih rezervacij – zlasti obrestnih mer in drugih predpostavk, ki vplivajo na raven zavarovalno-tehničnih rezervacij na podlagi nasveta organa EIOPA Komisija vsaki dve leti ali na zahtevo države članice izda poročilo o stanju razvoja opravljanja dejavnosti na tujih trgih.“

| (2) | V členu 20 se doda naslednji odstavek ▐:
  „11.   ▐
  Države članice sporočijo EIOPA svoje nacionalne
  določbe v zvezi z varnim in skrbnim poslovanjem ▐, pomembne za področje sistemov poklicnega pokojninskega zavarovanja, ki niso zajeti v sklicevanje na nacionalno socialno in delovno pravo v odstavku 1. ▐


  Države članice redno in vsaj vsaki dve leti posodabljajo te informacije, EIOPA pa jih objavi na svojem spletnem mestu.




  Da bi zagotovili enotno uporabo tega odstavka, EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov o postopkih, ki jih morajo upoštevati pristojni organi držav članic pri posredovanju zadevnih informacij organu EIOPA in pri njihovem posodabljanju, ter da se natančno opredelijo obrazci in predloge, ki jih morajo navedeni organi pri tem uporabljati. Organ Komisiji predloži navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 1. januarja 2014.


  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EIOPA] sprejme osnutke tehničnih standardov iz
  tretjega
  pododstavka.“ |
| --- | --- |

(2)

V členu 20 se doda naslednji odstavek ▐:

„11.   ▐
  Države članice sporočijo EIOPA svoje nacionalne
  določbe v zvezi z varnim in skrbnim poslovanjem ▐, pomembne za področje sistemov poklicnega pokojninskega zavarovanja, ki niso zajeti v sklicevanje na nacionalno socialno in delovno pravo v odstavku 1. ▐

Države članice redno in vsaj vsaki dve leti posodabljajo te informacije, EIOPA pa jih objavi na svojem spletnem mestu.

Da bi zagotovili enotno uporabo tega odstavka, EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov o postopkih, ki jih morajo upoštevati pristojni organi držav članic pri posredovanju zadevnih informacij organu EIOPA in pri njihovem posodabljanju, ter da se natančno opredelijo obrazci in predloge, ki jih morajo navedeni organi pri tem uporabljati. Organ Komisiji predloži navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EIOPA] sprejme osnutke tehničnih standardov iz
  tretjega
  pododstavka.“

| (2a) | Člen 21 se spremeni:










  (a) | Naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- | --- |

(2a)

Člen 21 se spremeni:

(a)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

| (b) | Vstavi se naslednji odstavek:




  „2a.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom EIOPA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA].




  Pristojni organi takoj posredujejo vse potrebne informacije organu EIOPA, da bo lahko opravil svoje naloge iz te direktive in iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA].“ |
| --- | --- |

(b)

Vstavi se naslednji odstavek:

„2a.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom EIOPA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA].

Pristojni organi takoj posredujejo vse potrebne informacije organu EIOPA, da bo lahko opravil svoje naloge iz te direktive in iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA].“

| (c) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Vsaka država članica obvesti Komisijo in organ EIOPA o kakršnih koli večjih težavah, do katerih prihaja zaradi uporabe te direktive.




  Komisija, EIOPA in pristojni organi zadevnih držav članic čim prej proučijo te težave, da bi zanje našle primerno rešitev.“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Vsaka država članica obvesti Komisijo in organ EIOPA o kakršnih koli večjih težavah, do katerih prihaja zaradi uporabe te direktive.

Komisija, EIOPA in pristojni organi zadevnih držav članic čim prej proučijo te težave, da bi zanje našle primerno rešitev.“

Člen 5

Spremembe Direktive 2003/71/ES

Direktiva 2003/71/ES se spremeni:

| (-1) | V člen 4 se vstavi naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Za zagotovitev popolne skladnosti te direktive, Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) lahko pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se natančno določijo izjeme, ki zadevajo točke (a), (d) in (e) odstavka 1 in točke (a), (b), (e), (f), (g) in (h) odstavka 2.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 7a do 7d Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

(-1)

V člen 4 se vstavi naslednji odstavek:

„3a.
     
  Za zagotovitev popolne skladnosti te direktive, Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) lahko pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se natančno določijo izjeme, ki zadevajo točke (a), (d) in (e) odstavka 1 in točke (a), (b), (e), (f), (g) in (h) odstavka 2.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 7a do 7d Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (-1a) | Členu 5(2) se dodajo naslednji pododstavki:




  „Za zagotovitev enotnih pogojev za uporabo te direktive, ESMA razvije osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da bi zagotovila enotno uporabo delegiranih aktov, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 5 v zvezi z enotno predlogo za predstavitev izvlečka ter omogočila vlagateljem, da bi primerjali zadevni vrednostni papir z drugimi ustreznimi produkti.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

(-1a)

Členu 5(2) se dodajo naslednji pododstavki:

„Za zagotovitev enotnih pogojev za uporabo te direktive, ESMA razvije osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da bi zagotovila enotno uporabo delegiranih aktov, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 5 v zvezi z enotno predlogo za predstavitev izvlečka ter omogočila vlagateljem, da bi primerjali zadevni vrednostni papir z drugimi ustreznimi produkti.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (-1b) | V členu 7 se doda naslednji odstavek:




  „3a.
     
  ESMA lahko pripravi osnutke tehničnih standardov, da bi zagotovila enotno uporabo delegiranih aktov, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 1.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

(-1b)

V členu 7 se doda naslednji odstavek:

„3a.
     
  ESMA lahko pripravi osnutke tehničnih standardov, da bi zagotovila enotno uporabo delegiranih aktov, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 1.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“

| (1) | V členu 8 se doda naslednji odstavek ▐:
  „5.   
  ESMA lahko
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da bi
  zagotovila enotne pogoje za uporabo delegiranih aktov
  , ki jih je sprejela Komisija v skladu z odstavkom 4. Organ predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.


  Komisija se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

(1)

V členu 8 se doda naslednji odstavek ▐:

„5.   
  ESMA lahko
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da bi
  zagotovila enotne pogoje za uporabo delegiranih aktov
  , ki jih je sprejela Komisija v skladu z odstavkom 4. Organ predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [ESMA].“

| (2) | Člen 13 se spremeni:






  (a) | V odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Pristojni organ o odobritvi prospekta in njegovega dodatka hkrati uradno obvesti organ
  ESMA
  ter izdajatelja, ponudnika oziroma osebo, ki prosi za sprejem v trgovanje na organiziranem trgu. Pristojni organi hkrati uradno obvestijo ESMA ter mu predložijo izvod navedenega prospekta in njegovega dodatka.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 13 se spremeni:

(a)

V odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Pristojni organ o odobritvi prospekta in njegovega dodatka hkrati uradno obvesti organ
  ESMA
  ter izdajatelja, ponudnika oziroma osebo, ki prosi za sprejem v trgovanje na organiziranem trgu. Pristojni organi hkrati uradno obvestijo ESMA ter mu predložijo izvod navedenega prospekta in njegovega dodatka.“;

| (b) | Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Pristojni organ matične države članice lahko prenese odobritev prospekta na pristojni organ druge države članice, če se o tem predhodno uradno obvesti
  ESMA
  in pristojni organ s tem soglaša. O tem prenosu uradno obvesti izdajatelja, ponudnika ali osebo, ki prosi za sprejem v trgovanje na organiziranem trgu, v treh delovnih dneh od datuma odločitve pristojnega organa matične države članice. Rok iz odstavka 2 začne teči na ta datum.
  Člen 13(3) Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] se ne uporablja za prenos odobritve prospekta v skladu s tem odstavkom.




  ESMA lahko za zagotovitev enotnih pogojev za uporabo te direktive ter poenostavitev komuniciranja med njo in nadzorniki pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki za uradna obvestila, določena v tem odstavku.


  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Pristojni organ matične države članice lahko prenese odobritev prospekta na pristojni organ druge države članice, če se o tem predhodno uradno obvesti
  ESMA
  in pristojni organ s tem soglaša. O tem prenosu uradno obvesti izdajatelja, ponudnika ali osebo, ki prosi za sprejem v trgovanje na organiziranem trgu, v treh delovnih dneh od datuma odločitve pristojnega organa matične države članice. Rok iz odstavka 2 začne teči na ta datum.
  Člen 13(3) Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] se ne uporablja za prenos odobritve prospekta v skladu s tem odstavkom.

ESMA lahko za zagotovitev enotnih pogojev za uporabo te direktive ter poenostavitev komuniciranja med njo in nadzorniki pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki za uradna obvestila, določena v tem odstavku.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (3) | Člen 14 ▐ se spremeni, kot sledi:









  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Ko je prospekt odobren, ga izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na organiziranem trgu vloži pri pristojnem organu matične države članice in omogočiti dostop organu ESMA prek pristojnega organa in ga da na voljo javnosti takoj, ko je to izvedljivo in vsekakor v razumnem času pred in najpozneje na začetku javne ponudbe vrednostnih papirjev ali sprejetja vpletenih vrednostnih papirjev v trgovanje. Poleg tega je v primeru prve javne ponudbe razreda delnic, ki še niso sprejete v trgovanje na organiziranem trgu ali bodo v trgovanje sprejete prvič, prospekt na voljo vsaj šest dni pred koncem ponudbe.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen 14 ▐ se spremeni, kot sledi:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Ko je prospekt odobren, ga izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na organiziranem trgu vloži pri pristojnem organu matične države članice in omogočiti dostop organu ESMA prek pristojnega organa in ga da na voljo javnosti takoj, ko je to izvedljivo in vsekakor v razumnem času pred in najpozneje na začetku javne ponudbe vrednostnih papirjev ali sprejetja vpletenih vrednostnih papirjev v trgovanje. Poleg tega je v primeru prve javne ponudbe razreda delnic, ki še niso sprejete v trgovanje na organiziranem trgu ali bodo v trgovanje sprejete prvič, prospekt na voljo vsaj šest dni pred koncem ponudbe.“;

| (b) | Vstavi se naslednji odstavek ▐:
  „4a.   
  ESMA
  objavi na svojem spletnem mestu seznam vseh prospektov, ki so bili odobreni v skladu s členom 13, po potrebi tudi elektronsko povezavo na prospekt, ki je bil objavljen na spletnem mestu pristojnega organa matične države članice, na spletem mestu izdajatelja ali na spletnem mestu organiziranega trga. Objavljeni seznam se posodablja in
  vsak prospekt
  ostane na spletnem mestu najmanj 12 mesecev.“ |
| --- | --- |

(b)

Vstavi se naslednji odstavek ▐:

„4a.   
  ESMA
  objavi na svojem spletnem mestu seznam vseh prospektov, ki so bili odobreni v skladu s členom 13, po potrebi tudi elektronsko povezavo na prospekt, ki je bil objavljen na spletnem mestu pristojnega organa matične države članice, na spletem mestu izdajatelja ali na spletnem mestu organiziranega trga. Objavljeni seznam se posodablja in
  vsak prospekt
  ostane na spletnem mestu najmanj 12 mesecev.“

| (4) | V členu 16 se doda naslednji odstavek ▐:
  „3.   Za zagotovitev
  popolne skladnosti, opredelitev zahtev iz tega člena
  in upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov
  , da se natančno opredelijo primeri, v katerih je treba zaradi pomembnega novega dejavnika, bistvene napake ali netočnosti v zvezi z informacijami v prospektu objaviti dodatek k prospektu
  . Organ predloži Komisiji navedene osnutke
  regulativnih
  standardov do 1. januarja 2014.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010 [ESMA].
  prejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(4)

V členu 16 se doda naslednji odstavek ▐:

„3.   Za zagotovitev
  popolne skladnosti, opredelitev zahtev iz tega člena
  in upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov
  , da se natančno opredelijo primeri, v katerih je treba zaradi pomembnega novega dejavnika, bistvene napake ali netočnosti v zvezi z informacijami v prospektu objaviti dodatek k prospektu
  . Organ predloži Komisiji navedene osnutke
  regulativnih
  standardov do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010 [ESMA].
  prejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz prvega pododstavka.“

| (5) | Člen
  17 ▐ se spremeni
  , kot sledi
  :








  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Brez poseganja v člen 23, kadar je javna ponudba ali sprejem v trgovanje na organizirani trg predvideno v eni ali več držav članic ali v državi članici, ki ni matična država članica, so prospekt in kakršnih koli dodatki k prospektu, ki jih odobri matična država članica, veljavni za javno ponudbo ali sprejem v trgovanje v poljubnem številu držav članic gostiteljic, pod pogojem, da
  sta ESMA in
  pristojni organ vsake države članice gostiteljice uradno
  obveščena
  v skladu s členom 18. Pristojni organi držav članic gostiteljic v zvezi s prospektom ne opravijo nobenih odobritvenih ali upravnih postopkov.“ |
| --- | --- | --- |

(5)

Člen
  17 ▐ se spremeni
  , kot sledi
  :

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Brez poseganja v člen 23, kadar je javna ponudba ali sprejem v trgovanje na organizirani trg predvideno v eni ali več držav članic ali v državi članici, ki ni matična država članica, so prospekt in kakršnih koli dodatki k prospektu, ki jih odobri matična država članica, veljavni za javno ponudbo ali sprejem v trgovanje v poljubnem številu držav članic gostiteljic, pod pogojem, da
  sta ESMA in
  pristojni organ vsake države članice gostiteljice uradno
  obveščena
  v skladu s členom 18. Pristojni organi držav članic gostiteljic v zvezi s prospektom ne opravijo nobenih odobritvenih ali upravnih postopkov.“

| (b) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  V primeru, da se po odobritvi prospektov pojavijo pomembni novi dejavniki, bistvene napake ali netočnosti, kakor je navedeno v členu 16, pristojni organ matične države članice zahteva, da se objava dodatka odobri v skladu s členom 13(1). ESAM in pristojni organ države članice gostiteljice lahko obvestita pristojni organ matične države članice sporoči, da so potrebne nove informacije.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  V primeru, da se po odobritvi prospektov pojavijo pomembni novi dejavniki, bistvene napake ali netočnosti, kakor je navedeno v členu 16, pristojni organ matične države članice zahteva, da se objava dodatka odobri v skladu s členom 13(1). ESAM in pristojni organ države članice gostiteljice lahko obvestita pristojni organ matične države članice sporoči, da so potrebne nove informacije.“

| (6) | V členu 18 se dodajo naslednji odstavki ▐:
  „3.   Pristojni organ matične države članice o potrdilu o odobritvi hkrati uradno obvesti
  ESMA
  ter pristojni organ države članice gostiteljice.


  ESMA
  in pristojni organ države članice gostiteljice objavita na svojih spletnih mestih seznam potrdil o odobritvi
  prospektov (vključno, če je primerno, z dodatki k njim)
  , ki so bila priglašena v skladu s tem členom, vključno, če je primerno, z elektronsko povezavo
  na te prospekte
  , ki so bili objavljeni na spletnem mestu pristojnega organa matične države članice, na spletnem mestu izdajatelja ali na spletnem mestu organiziranega trga. Objavljeni seznam se posodablja in vsak prospekt, dodatek oziroma elektronska povezava ostane na spletnih mestih najmanj 12 mesecev.
  4.   Za zagotovitev enotne uporabe te direktive in upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  standardov
  , da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki
  v zvezi z uradnim obveščanjem o potrdilu o odobritvi, izvodu prospekta, prevodu izvlečka in kakršnih koli dodatkih k prospektu.


  Komisija se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

(6)

V členu 18 se dodajo naslednji odstavki ▐:

„3.   Pristojni organ matične države članice o potrdilu o odobritvi hkrati uradno obvesti
  ESMA
  ter pristojni organ države članice gostiteljice.

ESMA
  in pristojni organ države članice gostiteljice objavita na svojih spletnih mestih seznam potrdil o odobritvi
  prospektov (vključno, če je primerno, z dodatki k njim)
  , ki so bila priglašena v skladu s tem členom, vključno, če je primerno, z elektronsko povezavo
  na te prospekte
  , ki so bili objavljeni na spletnem mestu pristojnega organa matične države članice, na spletnem mestu izdajatelja ali na spletnem mestu organiziranega trga. Objavljeni seznam se posodablja in vsak prospekt, dodatek oziroma elektronska povezava ostane na spletnih mestih najmanj 12 mesecev.

4.   Za zagotovitev enotne uporabe te direktive in upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  standardov
  , da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki
  v zvezi z uradnim obveščanjem o potrdilu o odobritvi, izvodu prospekta, prevodu izvlečka in kakršnih koli dodatkih k prospektu.

Komisija se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [ESMA].“

| (7) | Člen
  21 ▐ se spremeni, kot sledi:








  (a) | Vstavita se naslednja odstavka:




  „1a.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].




  1b.
     
  Pristojni organi v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] nemudoma zagotovijo organu ESMA vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog.“ |
| --- | --- | --- |

(7)

Člen
  21 ▐ se spremeni, kot sledi:

(a)

Vstavita se naslednja odstavka:

„1a.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].

1b.
     
  Pristojni organi v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] nemudoma zagotovijo organu ESMA vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog.“

| (b) | V odstavku 2
  se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Države članice Komisijo,
  ESMA
  in pristojne organe drugih držav članic obvestijo o vseh dogovorih, ki jih sklenejo v zvezi s prenosom nalog, vključno z natančnimi pogoji, ki urejajo tak prenos.“ |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 2
  se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice Komisijo,
  ESMA
  in pristojne organe drugih držav članic obvestijo o vseh dogovorih, ki jih sklenejo v zvezi s prenosom nalog, vključno z natančnimi pogoji, ki urejajo tak prenos.“

| (c) | V odstavku 4 se doda pododstavek:




  „Organu mora biti omogočeno, da sodeluje pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem v skladu s točko (d), ki jih izvajajo skupaj dva pristojna organa ali več.“ |
| --- | --- |

(c)

V odstavku 4 se doda pododstavek:

„Organu mora biti omogočeno, da sodeluje pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem v skladu s točko (d), ki jih izvajajo skupaj dva pristojna organa ali več.“

| (8) | Člen 22 se spremeni:






  (a) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Odstavek 1 pristojnim organom ne preprečuje izmenjave zaupnih informacij ali njihovega posredovanja
  ESMA
  ali Evropskemu odboru za sistemska tveganja
  ob upoštevanju omejitev za informacije, ki so specifične za podjetja, in vpliva na tretje države v skladu z Uredbo (ES) št. .../2010 [ESMA] in Uredbo št. .../2010 [ESRB]
  . Za informacije, izmenjane med pristojnimi organi in organom za
  ESMA
  ali Evropskim odborom za sistemska tveganja, velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, ki velja za bivše in sedanje zaposlene v pristojnem organu, ki prejme informacijo.“ |
| --- | --- | --- |

(8)

Člen 22 se spremeni:

(a)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Odstavek 1 pristojnim organom ne preprečuje izmenjave zaupnih informacij ali njihovega posredovanja
  ESMA
  ali Evropskemu odboru za sistemska tveganja
  ob upoštevanju omejitev za informacije, ki so specifične za podjetja, in vpliva na tretje države v skladu z Uredbo (ES) št. .../2010 [ESMA] in Uredbo št. .../2010 [ESRB]
  . Za informacije, izmenjane med pristojnimi organi in organom za
  ESMA
  ali Evropskim odborom za sistemska tveganja, velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, ki velja za bivše in sedanje zaposlene v pristojnem organu, ki prejme informacijo.“

| (b) | Doda se naslednji odstavek ▐:
  „4.   Za zagotovitev
  popolne skladnosti tega člena
  in upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  opredelijo informacije, zahtevane v odstavku 2.




  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [ESMA] prejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek ▐:

„4.   Za zagotovitev
  popolne skladnosti tega člena
  in upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  opredelijo informacije, zahtevane v odstavku 2.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [ESMA] prejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz prvega pododstavka.“

| (8a) | Člen 23 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 23


  Previdnostni ukrepi



  1.
     
  Kadar pristojni organ države članice gostiteljice ugotovi, da so bile pri izdajatelju ali finančnih institucijah, odgovornih za javno ponudbo, storjene nepravilnosti ali da je izdajatelj kršil svoje obveznosti zaradi dejstva, da so bili vrednostni papirji sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, te ugotovitve predloži pristojnemu organu matične države članice in ESMA.




  2.
     
  Če izdajatelj ali finančna institucija, ki je odgovorna za javno ponudbo, kljub ukrepom, ki jih sprejme pristojni organ matične države članice, ali zaradi neustreznosti takšnih ukrepov še naprej krši zadevne zakonske ali podzakonske določbe, sprejme pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice in ESMA, vse ustrezne ukrepe, da bi zaščitil vlagatelje ter o tem čim prej obvesti Komisijo in ESMA.“ |
| --- | --- |

(8a)

Člen 23 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 23

Previdnostni ukrepi

1.
     
  Kadar pristojni organ države članice gostiteljice ugotovi, da so bile pri izdajatelju ali finančnih institucijah, odgovornih za javno ponudbo, storjene nepravilnosti ali da je izdajatelj kršil svoje obveznosti zaradi dejstva, da so bili vrednostni papirji sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, te ugotovitve predloži pristojnemu organu matične države članice in ESMA.

2.
     
  Če izdajatelj ali finančna institucija, ki je odgovorna za javno ponudbo, kljub ukrepom, ki jih sprejme pristojni organ matične države članice, ali zaradi neustreznosti takšnih ukrepov še naprej krši zadevne zakonske ali podzakonske določbe, sprejme pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice in ESMA, vse ustrezne ukrepe, da bi zaščitil vlagatelje ter o tem čim prej obvesti Komisijo in ESMA.“

Člen 6

Spremembe Direktive 2004/39/ES

Direktiva 2004/39/ES se spremeni:

| (-1) | Člen 2(3) se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Da bi upoštevala razvoj dogodkov na finančnih trgih in zagotovila dosledno usklajevanje in enotno uporabo te direktive, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b glede izjem (c), (i) in (k) opredeli merila za določanje, kdaj se dejavnost šteje za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti na ravni skupine, in za določanje, kdaj se dejavnost opravlja priložnostno.“ |
| --- | --- |

(-1)

Člen 2(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Da bi upoštevala razvoj dogodkov na finančnih trgih in zagotovila dosledno usklajevanje in enotno uporabo te direktive, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b glede izjem (c), (i) in (k) opredeli merila za določanje, kdaj se dejavnost šteje za pomožno dejavnost h glavni dejavnosti na ravni skupine, in za določanje, kdaj se dejavnost opravlja priložnostno.“

| (-1a) | Člen 4(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Da bi upoštevala tehnični razvoj finančnih trgov in zagotovila enotno uporabo te direktive, Komisija z delegiranimi akti v zvezi s členi 64, 64a in 64b, pojasni opredelitve iz odstavka 1 tega člena.“ |
| --- | --- |

(-1a)

Člen 4(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Da bi upoštevala tehnični razvoj finančnih trgov in zagotovila enotno uporabo te direktive, Komisija z delegiranimi akti v zvezi s členi 64, 64a in 64b, pojasni opredelitve iz odstavka 1 tega člena.“

| (1) | Člen 5(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Države članice ▐ registrirajo vsa investicijska podjetja. Register je javno dostopen in vsebuje informacije o storitvah ali dejavnostih, za katere je investicijsko podjetje pridobilo dovoljenje. Redno se dopolnjuje.
  Vsako dovoljenje se priglasi Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA).




  ESMA
  pripravi seznam vseh investicijskih podjetij v
  Uniji
  .
  Ta seznam vsebuje informacije o storitvah in/ali dejavnostih, za katere je investicijsko podjetje pridobilo dovoljenje, in se redno posodablja. ESMA
  objavi
  in dopolnjuje
  ta seznam
  na svojem spletnem mestu
  .


  Če je pristojni organ odvzel dovoljenje v skladu s členom 8(b) do (d), se ta odvzem objavi v registru za obdobje petih let.
  “ |
| --- | --- |

(1)

Člen 5(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice ▐ registrirajo vsa investicijska podjetja. Register je javno dostopen in vsebuje informacije o storitvah ali dejavnostih, za katere je investicijsko podjetje pridobilo dovoljenje. Redno se dopolnjuje.
  Vsako dovoljenje se priglasi Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA).

ESMA
  pripravi seznam vseh investicijskih podjetij v
  Uniji
  .
  Ta seznam vsebuje informacije o storitvah in/ali dejavnostih, za katere je investicijsko podjetje pridobilo dovoljenje, in se redno posodablja. ESMA
  objavi
  in dopolnjuje
  ta seznam
  na svojem spletnem mestu
  .

Če je pristojni organ odvzel dovoljenje v skladu s členom 8(b) do (d), se ta odvzem objavi v registru za obdobje petih let.
  “

| (2) | V členu 7 se doda naslednji odstavek ▐:
  „4.   Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  tega člena in
  členov 9(2)–(4), 10(1) in (2) ter 12
  ,
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov
  , da se
  :








  (a) | navedejo informacije, ki se predložijo pristojnemu organu iz člena 7(2), tudi program operacij, |
| --- | --- | --- |

(2)

V členu 7 se doda naslednji odstavek ▐:

„4.   Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  tega člena in
  členov 9(2)–(4), 10(1) in (2) ter 12
  ,
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov
  , da se
  :

(a)

navedejo informacije, ki se predložijo pristojnemu organu iz člena 7(2), tudi program operacij,

| (b) | navedejo zahteve glede vodenja investicijskih podjetij v skladu s členom 9(4) in informacije za obveščanje iz člena 9(2), |
| --- | --- |

(b)

navedejo zahteve glede vodenja investicijskih podjetij v skladu s členom 9(4) in informacije za obveščanje iz člena 9(2),

| (c) | navedejo zahteve, ki veljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži, ter ovire, ki utegnejo preprečevati učinkovito izvajanje nadzornih funkcij pristojnih organov, kakor je določeno v členu 10(1) in (2). |
| --- | --- |

(c)

navedejo zahteve, ki veljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži, ter ovire, ki utegnejo preprečevati učinkovito izvajanje nadzornih funkcij pristojnih organov, kakor je določeno v členu 10(1) in (2).

Organ Komisiji do 1. januarja 2014 predloži osnutke regulativnih tehničnih standardov iz točk (a) in (b).

Komisija se pooblasti za sprejetje osnutkov regulativnih tehničnih standardov iz točk a, b in c v skladu s členi 7-7d Uredbe EU št. .../2010.

Za zagotovitev enotne uporabe členov 7(2) in 9(2) lahko ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da bi se opredelili standardni obrazci, predloge in postopki za tovrstno obvestilo ali sporočanje informacij v skladu s tem členom.

Organ Komisiji do 1. januarja 2014 predloži osnutke regulativnih tehničnih standardov iz pododstavka 4.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz četrtega pododstavka v skladu s členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010.“

| (2a) | V členu 8 se doda naslednji odstavek:




  „Vsak odvzem dovoljenja se sporoči organu ESMA“ |
| --- | --- |

(2a)

V členu 8 se doda naslednji odstavek:

„Vsak odvzem dovoljenja se sporoči organu ESMA“

| (3) | V členu 8 se vstavi naslednji odstavek ▐:


  „8.
     Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  tega člena
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  ne glede na člen 10a(2) določi izčrpen seznam informacij iz odstavka 4, ki jih morajo zainteresirani pridobitelji vključiti v svoje obvestilo.




  Organ Komisiji do 1. januarja 2014 predloži osnutke regulativnih tehničnih standardov.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010.




  Da bi se zagotovili enaki pogoji izvajanja členov 10, 10a in 10b ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki za
  pogoje uporabe v zvezi s seznamom informacij, ki so potrebne za oceno pridobitve iz odstavka 1, in načini postopka posvetovanja ustreznih pristojnih organov iz člena 10(4).


  Organ predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.



  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutkeizvedbenih tehničnih standardov
  iz
  tretjega
  pododstavka v skladu sčlenom 7e Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

(3)

V členu 8 se vstavi naslednji odstavek ▐:

„8.
     Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  tega člena
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  ne glede na člen 10a(2) določi izčrpen seznam informacij iz odstavka 4, ki jih morajo zainteresirani pridobitelji vključiti v svoje obvestilo.

Organ Komisiji do 1. januarja 2014 predloži osnutke regulativnih tehničnih standardov.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010.

Da bi se zagotovili enaki pogoji izvajanja členov 10, 10a in 10b ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki za
  pogoje uporabe v zvezi s seznamom informacij, ki so potrebne za oceno pridobitve iz odstavka 1, in načini postopka posvetovanja ustreznih pristojnih organov iz člena 10(4).

Organ predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutkeizvedbenih tehničnih standardov
  iz
  tretjega
  pododstavka v skladu sčlenom 7e Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (3a) | V členu 10b(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:




  „Da bi upoštevala tehnični razvoj finančnih trgov in zagotovila dosledno usklajevanje in enotno uporabo te direktive, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b, sprejme ukrepe za prilagoditev meril iz prvega pododstavka tega odstavka.“ |
| --- | --- |

(3a)

V členu 10b(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Da bi upoštevala tehnični razvoj finančnih trgov in zagotovila dosledno usklajevanje in enotno uporabo te direktive, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b, sprejme ukrepe za prilagoditev meril iz prvega pododstavka tega odstavka.“

| (3b) | Člen 13(10) se nadomesti z naslednjim:




  „Da bi upoštevala razvoj na finančnih trgih in zagotovila dosledno usklajevanje in enotno uporabo odstavkov 2–9, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b, sprejme izvajalne ukrepe, ki določajo konkretne organizacijske zahteve za investicijska podjetja, ki izvajajo različne investicijske storitve in/ali dejavnosti in pomožne storitve ali njihovo kombinacijo.“ |
| --- | --- |

(3b)

Člen 13(10) se nadomesti z naslednjim:

„Da bi upoštevala razvoj na finančnih trgih in zagotovila dosledno usklajevanje in enotno uporabo odstavkov 2–9, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b, sprejme izvajalne ukrepe, ki določajo konkretne organizacijske zahteve za investicijska podjetja, ki izvajajo različne investicijske storitve in/ali dejavnosti in pomožne storitve ali njihovo kombinacijo.“

| (3c) | Člen 15 se spremeni z naslednjim










  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Države članice obvestijo Komisijo o morebitnih splošnih težavah, ki jih imajo njihova investicijska podjetja pri ustanavljanju podružnic ali opravljanju investicijskih storitev in/ali investicijskih dejavnosti v tretjih državah.“ |
| --- | --- | --- |

(3c)

Člen 15 se spremeni z naslednjim

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Države članice obvestijo Komisijo o morebitnih splošnih težavah, ki jih imajo njihova investicijska podjetja pri ustanavljanju podružnic ali opravljanju investicijskih storitev in/ali investicijskih dejavnosti v tretjih državah.“

| (b) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Kadar koli Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme v skladu z odstavkom 1, meni, da tretja država investicijskim podjetjem iz Unije ne omogoča učinkovitega dostopa do trga, primerljivega z dostopom, ki ga Unija omogoča investicijskim podjetjem iz te tretje države, Komisija v skladu s smernicami, ki jih izda Evropski organ za vrednostne papirje in trge, Svetu predloži predloge za ustrezen mandat za pogajanja s ciljem pridobiti primerljive konkurenčne priložnosti za investicijska podjetja iz Unije. Svet odloča s kvalificirano večino.




  Evropskemu parlamentu se nemudoma in izčrpno poroča na vseh stopnjah postopka v skladu s členom 217 PDEU.




  Organ Komisiji pomaga za namene tega člena.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Kadar koli Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme v skladu z odstavkom 1, meni, da tretja država investicijskim podjetjem iz Unije ne omogoča učinkovitega dostopa do trga, primerljivega z dostopom, ki ga Unija omogoča investicijskim podjetjem iz te tretje države, Komisija v skladu s smernicami, ki jih izda Evropski organ za vrednostne papirje in trge, Svetu predloži predloge za ustrezen mandat za pogajanja s ciljem pridobiti primerljive konkurenčne priložnosti za investicijska podjetja iz Unije. Svet odloča s kvalificirano večino.

Evropskemu parlamentu se nemudoma in izčrpno poroča na vseh stopnjah postopka v skladu s členom 217 PDEU.

Organ Komisiji pomaga za namene tega člena.“

| (3d) | V členu 16(2) se doda naslednji pododstavek:




  „Evropski organ za vrednostne papirje in trge lahko razvije smernice za metode spremljanja iz tega člena.“ |
| --- | --- |

(3d)

V členu 16(2) se doda naslednji pododstavek:

„Evropski organ za vrednostne papirje in trge lahko razvije smernice za metode spremljanja iz tega člena.“

| (3e) | V členu 18(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Da bi upošteval tehnični razvoj na finančnih trgih in zagotovila dosledna usklajenost in enotna uporaba odstavkov 1 in 2, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b:“ |
| --- | --- |

(3e)

V členu 18(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Da bi upošteval tehnični razvoj na finančnih trgih in zagotovila dosledna usklajenost in enotna uporaba odstavkov 1 in 2, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b:“

| (3f) | V členu 19(6) se prva alinea nadomesti z naslednjim:










  „— | zgornje storitve se nanašajo na delnice, sprejete v trgovanje na reguliranem trgu ali enakovrednem trgu tretje države, instrumente denarnega trga, obveznice ali druge oblike listinjenega dolga (razen obveznic ali listinjenega dolga, ki zajemajo izvedeni finančni instrument), KNPVP in druge nekompleksne finančne instrumente. Trg tretje države se šteje za enakovrednega reguliranem trgu, če izpolnjuje zahteve, enakovredne tistim iz naslova III. Komisija in ESMA na svojih spletni mestih objavita seznam takih trgov, ki se štejejo za enakovredne. Ta seznam se periodično posodablja. ESMA Komisiji pomaga pri tem ocenjevanju trgov tretjih držav.“ |
| --- | --- | --- |

(3f)

V členu 19(6) se prva alinea nadomesti z naslednjim:

„—

zgornje storitve se nanašajo na delnice, sprejete v trgovanje na reguliranem trgu ali enakovrednem trgu tretje države, instrumente denarnega trga, obveznice ali druge oblike listinjenega dolga (razen obveznic ali listinjenega dolga, ki zajemajo izvedeni finančni instrument), KNPVP in druge nekompleksne finančne instrumente. Trg tretje države se šteje za enakovrednega reguliranem trgu, če izpolnjuje zahteve, enakovredne tistim iz naslova III. Komisija in ESMA na svojih spletni mestih objavita seznam takih trgov, ki se štejejo za enakovredne. Ta seznam se periodično posodablja. ESMA Komisiji pomaga pri tem ocenjevanju trgov tretjih držav.“

| (3g) | V členu 19(10) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „10.
     
  Da bi zagotovila potrebno zaščito vlagateljev in enotno uporabo odstavkov 1 do 8, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe, da zagotovi, da investicijska podjetja pri opravljanju investicijskih ali pomožnih storitev za stranke spoštujejo načela iz navedenih odstavkov. Pri teh izvedbenih ukrepih se upoštevajo:“ |
| --- | --- |

(3g)

V členu 19(10) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„10.
     
  Da bi zagotovila potrebno zaščito vlagateljev in enotno uporabo odstavkov 1 do 8, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe, da zagotovi, da investicijska podjetja pri opravljanju investicijskih ali pomožnih storitev za stranke spoštujejo načela iz navedenih odstavkov. Pri teh izvedbenih ukrepih se upoštevajo:“

| (3h) | V členu 21(6) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „6.
     
  Da bi zagotovila potrebna zaščita vlagateljev, pošteno in pravilno delovanje trgov ter enotna uporaba odstavkov 1, 3 in 4, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe v zvezi z:“ |
| --- | --- |

(3h)

V členu 21(6) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Da bi zagotovila potrebna zaščita vlagateljev, pošteno in pravilno delovanje trgov ter enotna uporaba odstavkov 1, 3 in 4, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe v zvezi z:“

| (3i) | V členu 22(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Da bi zagotovila, da ukrepi za zaščito vlagateljev ter pošteno in pravilno delovanje trgov upoštevajo tehnični razvoj finančnih trgov, ter da bi zagotovila enotno uporabo odstavkov 1 in 2, Komisija z delegiranimi akti v zvezi s členi 64, 64a in 64b, sprejme ukrepe, ki določijo:“ |
| --- | --- |

(3i)

V členu 22(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Da bi zagotovila, da ukrepi za zaščito vlagateljev ter pošteno in pravilno delovanje trgov upoštevajo tehnični razvoj finančnih trgov, ter da bi zagotovila enotno uporabo odstavkov 1 in 2, Komisija z delegiranimi akti v zvezi s členi 64, 64a in 64b, sprejme ukrepe, ki določijo:“

| (3j) | Prvi pododstavek člena 23(3) se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Države članice, ki se odločijo investicijskim podjetjem dovoliti, da imenujejo vezane zastopnike, vzpostavijo javni register. Vezani zastopniki morajo biti registrirani v javnem registru države članice, kjer so ustanovljeni. ESMA na svojem spletnem mestu objavi reference/povezave do javnih registrov, ki jih v skladu s tem členom vzpostavijo države članice, ki se odločijo, da investicijskim podjetjem dovolijo imenovanje vezanih zastopnikov.“ |
| --- | --- |

(3j)

Prvi pododstavek člena 23(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Države članice, ki se odločijo investicijskim podjetjem dovoliti, da imenujejo vezane zastopnike, vzpostavijo javni register. Vezani zastopniki morajo biti registrirani v javnem registru države članice, kjer so ustanovljeni. ESMA na svojem spletnem mestu objavi reference/povezave do javnih registrov, ki jih v skladu s tem členom vzpostavijo države članice, ki se odločijo, da investicijskim podjetjem dovolijo imenovanje vezanih zastopnikov.“

| (3k) | V členu 24(5) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „5.
     
  Da bi zagotovila popolno skladnost in enotno uporabo odstavkov 2, 3 in 4 glede na spreminjajoče se tržno ravnanje in omogočila učinkovito upravljanje enotnega trga, lahko Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b opredeli:“ |
| --- | --- |

(3k)

V členu 24(5) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„5.
     
  Da bi zagotovila popolno skladnost in enotno uporabo odstavkov 2, 3 in 4 glede na spreminjajoče se tržno ravnanje in omogočila učinkovito upravljanje enotnega trga, lahko Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b opredeli:“

| (3l) | Člen 25 se spremeni:










  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Ne glede na dodelitev odgovornosti za izvrševanje določb Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) države članice, ki jih usklajuje organ ESMA v skladu s členom 16 Uredbe EU št. .../2010[ESMA] zagotovijo, da so sprejeti ustrezni ukrepi, ki pristojnim organom omogočajo, da spremljajo dejavnosti investicijskih podjetij za zagotovitev, da ravnajo pošteno, pravično in profesionalno ter na način, ki spodbuja integriteto trga.“ |
| --- | --- | --- |

(3l)

Člen 25 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Ne glede na dodelitev odgovornosti za izvrševanje določb Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) države članice, ki jih usklajuje organ ESMA v skladu s členom 16 Uredbe EU št. .../2010[ESMA] zagotovijo, da so sprejeti ustrezni ukrepi, ki pristojnim organom omogočajo, da spremljajo dejavnosti investicijskih podjetij za zagotovitev, da ravnajo pošteno, pravično in profesionalno ter na način, ki spodbuja integriteto trga.“

| (b) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Države članice morajo od investicijskih podjetij zahtevati, da najmanj pet let pristojnemu organu na razpolago hranijo zadevne podatke v zvezi z vsemi transakcijami finančnih instrumentov, ki so jih opravili za lastni račun ali v imenu stranke. V primeru transakcij, opravljenih v imenu strank, morajo evidence zajemati vse informacije in podrobnosti glede istovetnosti strank ter informacije, zahtevane v skladu z Direktivo Sveta 91/308/EGS z dne 10. junija 1991 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja.




  ESMA lahko v skladu s pogoji iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 zahteva dostop do teh informacij.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Države članice morajo od investicijskih podjetij zahtevati, da najmanj pet let pristojnemu organu na razpolago hranijo zadevne podatke v zvezi z vsemi transakcijami finančnih instrumentov, ki so jih opravili za lastni račun ali v imenu stranke. V primeru transakcij, opravljenih v imenu strank, morajo evidence zajemati vse informacije in podrobnosti glede istovetnosti strank ter informacije, zahtevane v skladu z Direktivo Sveta 91/308/EGS z dne 10. junija 1991 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja.

ESMA lahko v skladu s pogoji iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 zahteva dostop do teh informacij.“

| (c) | Odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:




  „7.
     
  Da bi zagotovila prilagoditev ukrepov za zaščito integritete trga tako, da upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih, in zagotovila dosledna usklajenost in enotna uporaba odstavkov 1–5, lahko Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b opredeli metode in ureditev glede poročanja o finančnih transakcijah, oblike in vsebine teh poročil in meril za opredelitev ustreznega trga v skladu z odstavkom 3.“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.
     
  Da bi zagotovila prilagoditev ukrepov za zaščito integritete trga tako, da upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih, in zagotovila dosledna usklajenost in enotna uporaba odstavkov 1–5, lahko Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b opredeli metode in ureditev glede poročanja o finančnih transakcijah, oblike in vsebine teh poročil in meril za opredelitev ustreznega trga v skladu z odstavkom 3.“

| (3m) | Člen 27 se spremeni:










  (a) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Pristojni organ trga, ki je za posamezno delnico najpomembnejši trg kar zadeva likvidnost, kakor je opredeljeno v členu 25, najmanj enkrat letno na podlagi aritmetične povprečne vrednosti naročil, izvedenih na trgu v zvezi s to delnico, določi razred delnic, ki mu ta delnica pripada. Ta informacija se objavi vsem udeležencem trga in posreduje Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge. Evropski organ za vrednostne papirje in trge objavi te informacije na svojem spletnem mestu.“ |
| --- | --- | --- |

(3m)

Člen 27 se spremeni:

(a)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Pristojni organ trga, ki je za posamezno delnico najpomembnejši trg kar zadeva likvidnost, kakor je opredeljeno v členu 25, najmanj enkrat letno na podlagi aritmetične povprečne vrednosti naročil, izvedenih na trgu v zvezi s to delnico, določi razred delnic, ki mu ta delnica pripada. Ta informacija se objavi vsem udeležencem trga in posreduje Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge. Evropski organ za vrednostne papirje in trge objavi te informacije na svojem spletnem mestu.“

| (b) | V odstavku 7 se uvodni del prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „7.
     
  Da bi zagotovila enotna uporaba odstavkov 1 do 6 na način, ki podpira učinkovito vrednotenje delnic in daje investicijskim podjetjem najboljše možnosti, da dosežejo najboljše posle za svoje stranke, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe, s katerimi:“ |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 7 se uvodni del prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„7.
     
  Da bi zagotovila enotna uporaba odstavkov 1 do 6 na način, ki podpira učinkovito vrednotenje delnic in daje investicijskim podjetjem najboljše možnosti, da dosežejo najboljše posle za svoje stranke, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe, s katerimi:“

| (3n) | V členu 28(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Da bi zagotovila pregledno in pravilno delovanje trgov ter enotno uporabo odstavka 1, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe, s katerimi:“ |
| --- | --- |

(3n)

V členu 28(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Da bi zagotovila pregledno in pravilno delovanje trgov ter enotno uporabo odstavka 1, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe, s katerimi:“

| (3o) | V členu 29(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Da bi zagotovila enotno uporabo odstavkov 1 in 2, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe glede:“ |
| --- | --- |

(3o)

V členu 29(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Da bi zagotovila enotno uporabo odstavkov 1 in 2, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe glede:“

| (3p) | V členu 30(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Da bi zagotovila učinkovito in pravilno delovanje finančnih trgov ter enotno uporabo odstavkov 1 in 2, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe glede:“ |
| --- | --- |

(3p)

V členu 30(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Da bi zagotovila učinkovito in pravilno delovanje finančnih trgov ter enotno uporabo odstavkov 1 in 2, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe glede:“

| (4) | Člen
  31 ▐ se spremeni
  , kot sledi
  :








  (a) | Drugi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:




  „Če namerava investicijsko podjetje uporabiti vezane zastopnike, pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja na zahtevo pristojnega organa države članice gostiteljice v primernem roku sporoči istovetnost vezanih zastopnikov, ki jih investicijsko podjetje namerava uporabiti v tej države članici. Država članica gostiteljica lahko te informacije objavi. Evropski organ za vrednostne papirje in trge, ki lahko zahteva dostop od teh informacij v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena z Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- | --- |

(4)

Člen
  31 ▐ se spremeni
  , kot sledi
  :

(a)

Drugi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„Če namerava investicijsko podjetje uporabiti vezane zastopnike, pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja na zahtevo pristojnega organa države članice gostiteljice v primernem roku sporoči istovetnost vezanih zastopnikov, ki jih investicijsko podjetje namerava uporabiti v tej države članici. Država članica gostiteljica lahko te informacije objavi. Evropski organ za vrednostne papirje in trge, ki lahko zahteva dostop od teh informacij v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena z Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (b) | doda se odstavek 7:
  „7.   Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  tega člena ▐ lahko
  ESMA
  pripravi
  regulativne
  standarde, da
  bi opredelila, katere informacije je treba posredovati v skladu
  z odstavki 2, 4 in ▐ 6 ▐.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (ES) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka. (ESMA).


  Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavki 3, 4 in 6.




  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.
  “ |
| --- | --- |

(b)

doda se odstavek 7:

„7.   Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  tega člena ▐ lahko
  ESMA
  pripravi
  regulativne
  standarde, da
  bi opredelila, katere informacije je treba posredovati v skladu
  z odstavki 2, 4 in ▐ 6 ▐.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (ES) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka. (ESMA).

Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavki 3, 4 in 6.

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.
  “

| (5) | V členu 32 se doda naslednji odstavek ▐:
  „10.   Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  tega člena ▐ lahko
  ESMA
  pripravi
  regulativne
  standarde, da
  bi opredelila, katere informacije je treba posredovati v skladu
  z odstavki 2, 4
  in 9
  .


  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“




  „Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavkoma 3 in 9.


  Komisija lahko v skladu s
  členom 7e Uredbe (ES) št. .../2010
  [ESMA] sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz
  tretjega
  pododstavka ▐“. |
| --- | --- |

(5)

V členu 32 se doda naslednji odstavek ▐:

„10.   Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  tega člena ▐ lahko
  ESMA
  pripravi
  regulativne
  standarde, da
  bi opredelila, katere informacije je treba posredovati v skladu
  z odstavki 2, 4
  in 9
  .

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

„Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavkoma 3 in 9.

Komisija lahko v skladu s
  členom 7e Uredbe (ES) št. .../2010
  [ESMA] sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz
  tretjega
  pododstavka ▐“.

| (5a) | V členu 36 se doda naslednji odstavek:




  „5a.
     
  Vsak odvzem dovoljenja se sporoči organu ESMA.“ |
| --- | --- |

(5a)

V členu 36 se doda naslednji odstavek:

„5a.
     
  Vsak odvzem dovoljenja se sporoči organu ESMA.“

| (5b) | V členu 39 se doda naslednji odstavek:




  „1a.
     
  Da bi upoštevali razvoj na finančnih trgih in zagotovili dosledno usklajenost in enotno uporabo tega člena, ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo pogoji uporabe točke (d). Organ predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.




  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(5b)

V členu 39 se doda naslednji odstavek:

„1a.
     
  Da bi upoštevali razvoj na finančnih trgih in zagotovili dosledno usklajenost in enotno uporabo tega člena, ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo pogoji uporabe točke (d). Organ predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“

| (5c) | V členu 40(6) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „6.
     
  Da bi zagotovila popolno skladnost in enotno uporabo odstavkov 1 do 5, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b:“ |
| --- | --- |

(5c)

V členu 40(6) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Da bi zagotovila popolno skladnost in enotno uporabo odstavkov 1 do 5, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b:“

| (5d) | Člen 41(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Pristojni organ, ki zahteva začasni umik ali odstranitev finančnega instrumenta iz trgovanja na enem ali več reguliranih trgih, takoj objavi svojo odločitev in obvesti Evropski organ za vrednostne papirje in trge ter pristojne organe drugih držav članic. Razen kjer bi to lahko povzročilo znatno škodo interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trga, pristojni organi drugih držav članic zahtevajo začasni umik ali odstranitev tega finančnega instrumenta iz trgovanja na reguliranih trgih in MTF, ki delujejo v okviru njihovih pristojnosti.“ |
| --- | --- |

(5d)

Člen 41(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Pristojni organ, ki zahteva začasni umik ali odstranitev finančnega instrumenta iz trgovanja na enem ali več reguliranih trgih, takoj objavi svojo odločitev in obvesti Evropski organ za vrednostne papirje in trge ter pristojne organe drugih držav članic. Razen kjer bi to lahko povzročilo znatno škodo interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trga, pristojni organi drugih držav članic zahtevajo začasni umik ali odstranitev tega finančnega instrumenta iz trgovanja na reguliranih trgih in MTF, ki delujejo v okviru njihovih pristojnosti.“

| (5e) | Člen 42 se spremeni:










  (a) | Drugi pododstavek odstavka 6 se nadomesti z naslednjim:




  „Regulirani trg pristojnemu organu svoje matične države članice sporoči, v kateri državi članici namerava vzpostaviti tako ureditev. Pristojni organ matične države članice v enem mesecu sporoči te informacije državi članici, v kateri regulirani trg namerava vzpostaviti tako ureditev. ESMA lahko zahteva dostop od teh informacij v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena z Uredbo (EU) št. .../2010.“ |
| --- | --- | --- |

(5e)

Člen 42 se spremeni:

(a)

Drugi pododstavek odstavka 6 se nadomesti z naslednjim:

„Regulirani trg pristojnemu organu svoje matične države članice sporoči, v kateri državi članici namerava vzpostaviti tako ureditev. Pristojni organ matične države članice v enem mesecu sporoči te informacije državi članici, v kateri regulirani trg namerava vzpostaviti tako ureditev. ESMA lahko zahteva dostop od teh informacij v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena z Uredbo (EU) št. .../2010.“

| (b) | doda se naslednji odstavek:




  „7a.
     
  Da bi upoštevali razvoj na finančnih trgih in zagotovili dosledno usklajenost in enotno uporabo tega člena, ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo pogoji uporabe iz odstavka 1. Organ Komisiji predloži navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 1. januarja 2014.




  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„7a.
     
  Da bi upoštevali razvoj na finančnih trgih in zagotovili dosledno usklajenost in enotno uporabo tega člena, ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo pogoji uporabe iz odstavka 1. Organ Komisiji predloži navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“

| (5f) | V členu 44(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Da bi upošteval razvoj finančnih trgov in zagotovilo dosledno usklajevanje in enotno izvajanje uporabe odstavkov 1 in 2, Komisija z delegiranimi akti v zvezi s členi 64, 64a in 64b, sprejme ukrepe glede:“ |
| --- | --- |

(5f)

V členu 44(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Da bi upošteval razvoj finančnih trgov in zagotovilo dosledno usklajevanje in enotno izvajanje uporabe odstavkov 1 in 2, Komisija z delegiranimi akti v zvezi s členi 64, 64a in 64b, sprejme ukrepe glede:“

| (5g) | V členu 45(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Da bi zagotovila učinkovito in pravilno delovanje finančnih trgov, upoštevala razvoj na finančnih trgih ter enotno uporabo tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe glede:“ |
| --- | --- |

(5g)

V členu 45(3) se uvodno besedilo prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Da bi zagotovila učinkovito in pravilno delovanje finančnih trgov, upoštevala razvoj na finančnih trgih ter enotno uporabo tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 64, 64a in 64b sprejme ukrepe glede:“

| (6) | Člen 47 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 47


  Seznam organiziranih trgov

  Vsaka država članica sestavi seznam organiziranih trgov, ki jim je matična država članica, in ta seznam posreduje drugim državam članicam in
  organu ESMA
  . Podobno se sporoči vsako spremembo tega seznama.
  ESMA
  objavi seznam vseh reguliranih trgov na svoji spletni strani in ga redno posodablja.“ |
| --- | --- |

(6)

Člen 47 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 47

Seznam organiziranih trgov

Vsaka država članica sestavi seznam organiziranih trgov, ki jim je matična država članica, in ta seznam posreduje drugim državam članicam in
  organu ESMA
  . Podobno se sporoči vsako spremembo tega seznama.
  ESMA
  objavi seznam vseh reguliranih trgov na svoji spletni strani in ga redno posodablja.“

| (7) | Člen 48 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vsaka država članica imenuje pristojne organe, ki morajo izvajati vse dolžnosti iz te direktive. Države članice Komisijo,
  organ ESMA
  in pristojne organe drugih držav članic obvestijo o tem, kdo so pristojni organi, odgovorni za izpolnjevanje vsake od teh dolžnosti, ter o morebitni delitvi teh dolžnosti.“ |
| --- | --- | --- |

(7)

Člen 48 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsaka država članica imenuje pristojne organe, ki morajo izvajati vse dolžnosti iz te direktive. Države članice Komisijo,
  organ ESMA
  in pristojne organe drugih držav članic obvestijo o tem, kdo so pristojni organi, odgovorni za izpolnjevanje vsake od teh dolžnosti, ter o morebitni delitvi teh dolžnosti.“

| (b) | V odstavku 2 se
  tretji
  pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Države članice Komisijo,
  ESMA
  in pristojne organe drugih držav članic obvestijo o vseh dogovorih, ki jih sklenejo v zvezi s prenosom nalog, vključno z natančnimi pogoji, ki urejajo tak prenos.“ |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 2 se
  tretji
  pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice Komisijo,
  ESMA
  in pristojne organe drugih držav članic obvestijo o vseh dogovorih, ki jih sklenejo v zvezi s prenosom nalog, vključno z natančnimi pogoji, ki urejajo tak prenos.“

| (c) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   
  ESMA
  objavi seznam pristojnih organov iz odstavkov 1 in 2 na svoji spletni strani in ga posodablja.“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   
  ESMA
  objavi seznam pristojnih organov iz odstavkov 1 in 2 na svoji spletni strani in ga posodablja.“

| (7a) | V členu 51 se vstavijo naslednji odstavki:




  „Države članice Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge posredujejo zbrane podatke o vseh upravnih ukrepih in sankcijah, izrečenih v skladu z odstavkoma 1 in 2.




  Pristojni organ poroča organu ESMA istočasno z objavo vseh sankcij v skladu s predhodnim pododstavkom. Ko se objavljena sankcija nanaša na investicijsko podjetje, pooblaščeno v skladu s to direktivo, ESMA doda referenco k objavljeni sankciji v register investicijskih podjetij, ustanovljenih v skladu s členom 5(3) te direktive.“ |
| --- | --- |

(7a)

V členu 51 se vstavijo naslednji odstavki:

„Države članice Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge posredujejo zbrane podatke o vseh upravnih ukrepih in sankcijah, izrečenih v skladu z odstavkoma 1 in 2.

Pristojni organ poroča organu ESMA istočasno z objavo vseh sankcij v skladu s predhodnim pododstavkom. Ko se objavljena sankcija nanaša na investicijsko podjetje, pooblaščeno v skladu s to direktivo, ESMA doda referenco k objavljeni sankciji v register investicijskih podjetij, ustanovljenih v skladu s členom 5(3) te direktive.“

| (8) | Členu 53 se doda naslednji odstavek ▐:
  „3.   Pristojni organi uradno obvestijo
  organ ESMA
  o
  postopkih za pritožbe in reševanje sporov
  iz odstavka 1, ki
  so na voljo
  v okviru njihove pristojnosti.


  ESMA
  objavi seznam vseh reguliranih trgov na svoji spletni strani in ga redno posodablja.“ |
| --- | --- |

(8)

Členu 53 se doda naslednji odstavek ▐:

„3.   Pristojni organi uradno obvestijo
  organ ESMA
  o
  postopkih za pritožbe in reševanje sporov
  iz odstavka 1, ki
  so na voljo
  v okviru njihove pristojnosti.

ESMA
  objavi seznam vseh reguliranih trgov na svoji spletni strani in ga redno posodablja.“

| (8a) | Naslov poglavja II se nadomesti z: |
| --- | --- |

(8a)

Naslov poglavja II se nadomesti z:

| (8b) | Tretji pododstavek člena 56(1) se nadomesti z naslednjim:




  „Da bi države članice poenostavile in pospešile sodelovanje in zlasti izmenjavo informacij, imenujejo en sam pristojni organ kot kontaktno točko za namene te direktive. Države članice Komisiji, organu ESMA in drugim državam članicam sporočijo imena organov, imenovanih za sprejemanje zahtev za izmenjavo informacij ali sodelovanje v skladu s tem odstavkom. ESMA objavi seznam teh organov na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja.“ |
| --- | --- |

(8b)

Tretji pododstavek člena 56(1) se nadomesti z naslednjim:

„Da bi države članice poenostavile in pospešile sodelovanje in zlasti izmenjavo informacij, imenujejo en sam pristojni organ kot kontaktno točko za namene te direktive. Države članice Komisiji, organu ESMA in drugim državam članicam sporočijo imena organov, imenovanih za sprejemanje zahtev za izmenjavo informacij ali sodelovanje v skladu s tem odstavkom. ESMA objavi seznam teh organov na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja.“

| (8c) | Člen 56(4) se nadomesti z naslednjim:




  „Če ima pristojni organ utemeljene razloge za sum, da na ozemlju druge države članice prihaja do dejanj ali je prihajalo do dejanj, ki so v nasprotju z določbami te direktive, o tem kar se da natančno uradno obvesti pristojni organ druge države članice in Evropski organ za vrednostne papirje in trge. Ta organ ustrezno ukrepa. Pristojni organ in Evropski organ za vrednostne papirje in trge obvesti o izidu ukrepanja in, kolikor je mogoče, o pomembnih vmesnih dogodkih. Ta odstavek ne posega v pristojnosti pristojnega organa, ki je posredoval informacije.“ |
| --- | --- |

(8c)

Člen 56(4) se nadomesti z naslednjim:

„Če ima pristojni organ utemeljene razloge za sum, da na ozemlju druge države članice prihaja do dejanj ali je prihajalo do dejanj, ki so v nasprotju z določbami te direktive, o tem kar se da natančno uradno obvesti pristojni organ druge države članice in Evropski organ za vrednostne papirje in trge. Ta organ ustrezno ukrepa. Pristojni organ in Evropski organ za vrednostne papirje in trge obvesti o izidu ukrepanja in, kolikor je mogoče, o pomembnih vmesnih dogodkih. Ta odstavek ne posega v pristojnosti pristojnega organa, ki je posredoval informacije.“

| (8d) | Člen 56(5) se nadomesti z naslednjim:




  „5.
     
  Da bi zagotovila enotno uporabo odstavkov 1 in 2 Komisija z delegirani akti v skladu s členi 64, 64a in 64b določi pogoje za sodelovanje pristojnih organov in uvede merila, po katerih se za poslovanje reguliranega trga v državi članici gostiteljici lahko šteje, da je znatnega pomena za delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaščito vlagateljev v tej državi članici gostiteljici.“ |
| --- | --- |

(8d)

Člen 56(5) se nadomesti z naslednjim:

„5.
     
  Da bi zagotovila enotno uporabo odstavkov 1 in 2 Komisija z delegirani akti v skladu s členi 64, 64a in 64b določi pogoje za sodelovanje pristojnih organov in uvede merila, po katerih se za poslovanje reguliranega trga v državi članici gostiteljici lahko šteje, da je znatnega pomena za delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaščito vlagateljev v tej državi članici gostiteljici.“

| (9) | V členu 56 se doda naslednji odstavek 6:
  „6.   Za zagotovitev enotnih
  pogojev
  uporabe
  tega člena ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se
  pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za sodelovanje v skladu z odstavkom 2
  .
  Komisija
  se pooblasti,
  da sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

(9)

V členu 56 se doda naslednji odstavek 6:

„6.   Za zagotovitev enotnih
  pogojev
  uporabe
  tega člena ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se
  pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za sodelovanje v skladu z odstavkom 2
  .

Komisija
  se pooblasti,
  da sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“

| (10) | Člen 57 se spremeni:






  (a) | Obstoječe besedilo se preštevilči v odstavek 1. |
| --- | --- | --- |

(10)

Člen 57 se spremeni:

(a)

Obstoječe besedilo se preštevilči v odstavek 1.

| (aa) | Doda se naslednji odstavek:




  „1a.
     
  Da bi se prakse spremljanja združile mora imeti organ možnost sodelovanja pri dejavnostih kolegijev nadzornikov, tudi pri dejanskih pregledih, ki jih izvaja eden ali več pristojnih organov v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. .../2010 (ESMA) Evropskega parlamenta in Sveta.“ |
| --- | --- |

(aa)

Doda se naslednji odstavek:

„1a.
     
  Da bi se prakse spremljanja združile mora imeti organ možnost sodelovanja pri dejavnostih kolegijev nadzornikov, tudi pri dejanskih pregledih, ki jih izvaja eden ali več pristojnih organov v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. .../2010 (ESMA) Evropskega parlamenta in Sveta.“

| (b) | doda se odstavek 2:
  „2.   Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  odstavka 1 lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  opredelijo informacije, ki si jih pristojni organi izmenjujejo, ko sodelujejo
  pri nadzornih dejavnostih, preverjanju na kraju samem in preiskavah.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (ES) št. .../2010
  [ESMA] sprejme osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka.


  Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe odstavka 1 ESMA lahko pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se za pristojne organe pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za sodelovanje pri dejavnostih nadzora, preverjanju na kraju samem in preiskavah.




  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(b)

doda se odstavek 2:

„2.   Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  odstavka 1 lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  opredelijo informacije, ki si jih pristojni organi izmenjujejo, ko sodelujejo
  pri nadzornih dejavnostih, preverjanju na kraju samem in preiskavah.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (ES) št. .../2010
  [ESMA] sprejme osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka.

Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe odstavka 1 ESMA lahko pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se za pristojne organe pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za sodelovanje pri dejavnostih nadzora, preverjanju na kraju samem in preiskavah.

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“

| (11) | Člen 58 se spremeni:






  (a) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Za zagotovitev enotnih
  pogojev
  uporabe odstavkov 1 in 2 lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se
  oblikujejo standardni obrazci, predloge in postopki za izmenjavo informacij
  .
  Komisija lahko v skladu s
  členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- | --- |

(11)

Člen 58 se spremeni:

(a)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Za zagotovitev enotnih
  pogojev
  uporabe odstavkov 1 in 2 lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se
  oblikujejo standardni obrazci, predloge in postopki za izmenjavo informacij
  .

Komisija lahko v skladu s
  členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (b) | Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:


  „5.
     Členi 54, 58 in 63 pristojnemu organu ne preprečujejo, da bi
  organu ESMA
  , Evropskemu odboru za sistemska tveganja, ustanovljenemu z
  Uredbo (EU) št. .../2010
  Evropskega parlamenta in Sveta, centralnim bankam, Evropskemu sistemu centralnih bank in Evropski centralni banki kot monetarnim organom ter, kjer je ustrezno, drugim javnim organom oblasti, odgovornim za nadzor nad plačilnimi sistemi in sistemi poravnave, posredoval zaupne informacije, namenjene opravljanju njihovih nalog, prav tako ni preprečeno takim organom ali telesom, da bi pristojnim organom posredovali take informacije, ki jih potrebujejo za namen opravljanja njihovih funkcij iz te direktive.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.
     Členi 54, 58 in 63 pristojnemu organu ne preprečujejo, da bi
  organu ESMA
  , Evropskemu odboru za sistemska tveganja, ustanovljenemu z
  Uredbo (EU) št. .../2010
  Evropskega parlamenta in Sveta, centralnim bankam, Evropskemu sistemu centralnih bank in Evropski centralni banki kot monetarnim organom ter, kjer je ustrezno, drugim javnim organom oblasti, odgovornim za nadzor nad plačilnimi sistemi in sistemi poravnave, posredoval zaupne informacije, namenjene opravljanju njihovih nalog, prav tako ni preprečeno takim organom ali telesom, da bi pristojnim organom posredovali take informacije, ki jih potrebujejo za namen opravljanja njihovih funkcij iz te direktive.“

| (11a) | Člen 59(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  V primeru take zavrnitve pristojni organ v skladu s tem uradno obvesti pristojni organ in organ ESMA, ki je vložil zahtevo, pri čemer navede čim podrobnejše informacije.“ |
| --- | --- |

(11a)

Člen 59(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  V primeru take zavrnitve pristojni organ v skladu s tem uradno obvesti pristojni organ in organ ESMA, ki je vložil zahtevo, pri čemer navede čim podrobnejše informacije.“

| (12) | V členu 60 se doda naslednji odstavek ▐:
  „4.   Za zagotovitev enotnih

  pogojev
  uporabe
  odstavkov 1 in 2
  lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se
  oblikujejo standardni obrazci, predloge in postopki za posvetovanje
  z drugimi pristojnimi organi pred izdajo dovoljenja.
  Komisija
  se pooblasti,
  da sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

(12)

V členu 60 se doda naslednji odstavek ▐:

„4.   Za zagotovitev enotnih

  pogojev
  uporabe
  odstavkov 1 in 2
  lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se
  oblikujejo standardni obrazci, predloge in postopki za posvetovanje
  z drugimi pristojnimi organi pred izdajo dovoljenja.

Komisija
  se pooblasti,
  da sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“

| (13) | Člen 62 se spremeni:






  (a) | Tretji stavek v drugem pododstavku odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Komisijo in
  organ ESMA
  je treba nemudoma obvestiti o takih ukrepih.“ |
| --- | --- | --- |

(13)

Člen 62 se spremeni:

(a)

Tretji stavek v drugem pododstavku odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„Komisijo in
  organ ESMA
  je treba nemudoma obvestiti o takih ukrepih.“

| (b) | Drugi stavek v tretjem pododstavku odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Komisijo in
  organ ESMA
  je treba nemudoma obvestiti o takih ukrepih.“ |
| --- | --- |

(b)

Drugi stavek v tretjem pododstavku odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„Komisijo in
  organ ESMA
  je treba nemudoma obvestiti o takih ukrepih.“

| (c) | Tretji stavek v drugem pododstavku odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Komisijo in
  organ ESMA
  je treba nemudoma obvestiti o takih ukrepih.“ |
| --- | --- |

(c)

Tretji stavek v drugem pododstavku odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„Komisijo in
  organ ESMA
  je treba nemudoma obvestiti o takih ukrepih.“

| (13a) | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 62a



  1.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].




  2.
     
  Pristojni organi takoj posredujejo vse potrebne informacije organu ESMA, da bo lahko opravil svoje naloge iz te direktive in iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

(13a)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 62a

1.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].

2.
     
  Pristojni organi takoj posredujejo vse potrebne informacije organu ESMA, da bo lahko opravil svoje naloge iz te direktive in iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (14) | Člen 63(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice in
  ESMA v skladu s členom 18 Uredbe .../2010 [ESMA]
  lahko sklenejo sporazume o sodelovanju, ki predvidevajo izmenjavo informacij s pristojnimi organi tretjih držav samo, če za razkrite informacije velja jamstvo poklicne skrivnosti, ki je najmanj enakovredno jamstvu, zahtevanemu v skladu s členom 54. Taka izmenjava informacij mora biti namenjena opravljanju nalog teh pristojnih organov.
  Države članice
  in ESMA
  lahko tretji državi posredujejo osebne podatke v skladu s poglavjem IV Direktive 95/46/ES.
  Države članice
  in ESMA
  lahko sklenejo tudi sporazume o sodelovanju, ki predvidevajo izmenjavo informacij z organi, telesi in fizičnimi ali pravnimi osebami tretjih držav, odgovornimi za:






  (a) | nadzor nad kreditnimi institucijami, drugimi finančnimi organizacijami, zavarovalnicami in finančnimi trgi; |
| --- | --- | --- |

(14)

Člen 63(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice in
  ESMA v skladu s členom 18 Uredbe .../2010 [ESMA]
  lahko sklenejo sporazume o sodelovanju, ki predvidevajo izmenjavo informacij s pristojnimi organi tretjih držav samo, če za razkrite informacije velja jamstvo poklicne skrivnosti, ki je najmanj enakovredno jamstvu, zahtevanemu v skladu s členom 54. Taka izmenjava informacij mora biti namenjena opravljanju nalog teh pristojnih organov.

Države članice
  in ESMA
  lahko tretji državi posredujejo osebne podatke v skladu s poglavjem IV Direktive 95/46/ES.

Države članice
  in ESMA
  lahko sklenejo tudi sporazume o sodelovanju, ki predvidevajo izmenjavo informacij z organi, telesi in fizičnimi ali pravnimi osebami tretjih držav, odgovornimi za:

(a)

nadzor nad kreditnimi institucijami, drugimi finančnimi organizacijami, zavarovalnicami in finančnimi trgi;

| (b) | likvidacijo in stečaj investicijskih podjetij in druge podobne postopke; |
| --- | --- |

(b)

likvidacijo in stečaj investicijskih podjetij in druge podobne postopke;

| (c) | izvajanje obveznih revizij računovodskih izkazov investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij, kreditnih institucij in zavarovalnic v okviru opravljanja svojih nadzornih funkcij ali za upravljanje odškodninskih shem v okviru opravljanja svojih funkcij; |
| --- | --- |

(c)

izvajanje obveznih revizij računovodskih izkazov investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij, kreditnih institucij in zavarovalnic v okviru opravljanja svojih nadzornih funkcij ali za upravljanje odškodninskih shem v okviru opravljanja svojih funkcij;

| (d) | nadzor na telesi, udeleženimi pri likvidaciji in stečaju investicijskih podjetij in pri drugih podobnih postopkih; |
| --- | --- |

(d)

nadzor na telesi, udeleženimi pri likvidaciji in stečaju investicijskih podjetij in pri drugih podobnih postopkih;

| (e) | nadzor nad osebami, zadolženimi za opravljanje obveznih revizij računovodskih izkazov zavarovalnic, kreditnih institucij, investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij. |
| --- | --- |

(e)

nadzor nad osebami, zadolženimi za opravljanje obveznih revizij računovodskih izkazov zavarovalnic, kreditnih institucij, investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij.

Sporazumi o sodelovanju iz tretjega pododstavka se lahko sklenejo le, če za razkrite informacije velja jamstvo poklicne skrivnosti, ki je najmanj enakovredno jamstvu, zahtevanemu v skladu s členom 54. Taka izmenjava informacij
  je
  namenjena opravljanju nalog teh organov ali teles ali fizičnih ali pravnih oseb.“

| (14a) | Člen 64 se spremeni:










  (a) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2, 4, 10b(1), 13(10), 13(1), 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 in 56(2) se Komisiji podeli za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 64c.“ |
| --- | --- | --- |

(14a)

Člen 64 se spremeni:

(a)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2, 4, 10b(1), 13(10), 13(1), 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 in 56(2) se Komisiji podeli za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 64c.“

| (b) | Vstavita se naslednja odstavka:










  „-2a. | Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet. |
| --- | --- | --- |

(b)

Vstavita se naslednja odstavka:

„-2a.

Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

| –2b. | Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 64a in 64b.“ |
| --- | --- |

–2b.

Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 64a in 64b.“

| (c) | odstavek 2a se nadomesti z naslednjim:




  „2a.
     
  Sprejeti delegirani akti ne spremenijo bistvenih določb te direktive.“ |
| --- | --- |

(c)

odstavek 2a se nadomesti z naslednjim:

„2a.
     
  Sprejeti delegirani akti ne spremenijo bistvenih določb te direktive.“

| (d) | Odstavek 4 se črta. |
| --- | --- |

(d)

Odstavek 4 se črta.

| (14b) | Vstavijo se naslednji členi:



  „Člen 64a


  Preklic pooblastila



  1.
     
  Prenos pooblastila iz členov 2, 4, 10b(1), 13(10), 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 in 56(2) lahko kadar koli prekličeta Evropski parlament ali Svet.




  2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.




  3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.



  Člen 64b


  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.




  2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.




  Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.




  3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“ |
| --- | --- |

(14b)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 64a

Preklic pooblastila

1.
     
  Prenos pooblastila iz členov 2, 4, 10b(1), 13(10), 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28, 29, 30, 40, 44, 45 in 56(2) lahko kadar koli prekličeta Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 64b

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.

2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.

Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“

Člen 7

Spremembe Direktive 2004/109/ES

Direktiva 2004/109/ES se spremeni:

| (-1) | Člen 2(3) se spremeni:










  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Da bi lahko upoštevala tehnični razvoj finančnih trgov in zagotavljala dosledno usklajenost ter opredeli zahteve iz odstavka 1, Komisija v skladu s postopkoma iz člena 27(2) in (2a) sprejme delegirane akte in izvedbene ukrepe v zvezi z opredelitvami iz odstavka 1.“ |
| --- | --- | --- |

(-1)

Člen 2(3) se spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Da bi lahko upoštevala tehnični razvoj finančnih trgov in zagotavljala dosledno usklajenost ter opredeli zahteve iz odstavka 1, Komisija v skladu s postopkoma iz člena 27(2) in (2a) sprejme delegirane akte in izvedbene ukrepe v zvezi z opredelitvami iz odstavka 1.“

| (b) | tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Ukrepi iz točk (a) in (b) drugega pododstavka se določijo z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b.“ |
| --- | --- |

(b)

tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Ukrepi iz točk (a) in (b) drugega pododstavka se določijo z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b.“

| (-1a) | Člen 4 se spremeni:










  (a) | V odstavku 2 se vstavi naslednja točka:










  „(aa) | priloga s povzetkom letnih računovodskih izkazov po državah,“ |
| --- | --- | --- | --- |

(-1a)

Člen 4 se spremeni:

(a)

V odstavku 2 se vstavi naslednja točka:

„(aa)

priloga s povzetkom letnih računovodskih izkazov po državah,“

| (b) | Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:




  „6.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih, zagotavljanje dosledne usklajenosti ter opredelitev zahtev iz odstavka 1. Komisija zlasti določi tehnične pogoje, pod katerimi objavljeno letno računovodsko poročilo, vključno z revizijskim poročilom, ostane dostopno javnosti. Kjer je ustrezno, lahko Komisija prilagodi petletno obdobje iz odstavka 1.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih, zagotavljanje dosledne usklajenosti ter opredelitev zahtev iz odstavka 1. Komisija zlasti določi tehnične pogoje, pod katerimi objavljeno letno računovodsko poročilo, vključno z revizijskim poročilom, ostane dostopno javnosti. Kjer je ustrezno, lahko Komisija prilagodi petletno obdobje iz odstavka 1.“

| (–1b) | Člen 5(6) se spremeni:










  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „6.
     
  Komisija sprejme ukrepe v skladu s postopkoma iz člena 27(2) in (2a), da bi upoštevala tehnični razvoj finančnih trgov, zagotavljala popolno skladnost ter opredelila zahteve in zagotovila enotno izvajanje odstavkov 1 do 5 tega člena.“ |
| --- | --- | --- |

(–1b)

Člen 5(6) se spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Komisija sprejme ukrepe v skladu s postopkoma iz člena 27(2) in (2a), da bi upoštevala tehnični razvoj finančnih trgov, zagotavljala popolno skladnost ter opredelila zahteve in zagotovila enotno izvajanje odstavkov 1 do 5 tega člena.“

| (b) | tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Ukrepi iz točke (a) se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 27(2). Ukrepi iz točk (b) in (c) se sprejmejo z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b.“ |
| --- | --- |

(b)

tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Ukrepi iz točke (a) se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 27(2). Ukrepi iz točk (b) in (c) se sprejmejo z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b.“

| (c) | četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Po potrebi lahko Komisija prilagodi petletno obdobje iz odstavka 1 z delegiranim aktom v skladu s členi 27, 27a in 27b.“ |
| --- | --- |

(c)

četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Po potrebi lahko Komisija prilagodi petletno obdobje iz odstavka 1 z delegiranim aktom v skladu s členi 27, 27a in 27b.“

| (–1c) | Člen 9(7) se spremeni:










  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „7.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih, zagotavljanje dosledne usklajenosti ter opredelitev zahtev iz odstavkov 2, 4 in 5.“ |
| --- | --- | --- |

(–1c)

Člen 9(7) se spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„7.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih, zagotavljanje dosledne usklajenosti ter opredelitev zahtev iz odstavkov 2, 4 in 5.“

| (b) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Komisija podrobno določi tudi največjo dolžino ‚kratkega obdobja poravnave‘ iz odstavka 4, kakor tudi ustrezne nadzorne mehanizme pristojnih organov matične države članice z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b.“ |
| --- | --- |

(b)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Komisija podrobno določi tudi največjo dolžino ‚kratkega obdobja poravnave‘ iz odstavka 4, kakor tudi ustrezne nadzorne mehanizme pristojnih organov matične države članice z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b.“

| (1) | Člen 12 se spremeni:






  (a) | odstavek 8 se spremeni:








  (i) | uvodni stavek prvega pododstavka se nadomesti z naslednjim:




  „8.
     
  Da bi upoštevala tehnični razvoj finančnih trgov ter zagotovila popolno skladnost in enotno uporabo odstavkov 1, 2, 4, 5 in 6 tega člena, Komisija sprejme naslednje ukrepe z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b:“ |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Člen 12 se spremeni:

(a)

odstavek 8 se spremeni:

(i)

uvodni stavek prvega pododstavka se nadomesti z naslednjim:

„8.
     
  Da bi upoštevala tehnični razvoj finančnih trgov ter zagotovila popolno skladnost in enotno uporabo odstavkov 1, 2, 4, 5 in 6 tega člena, Komisija sprejme naslednje ukrepe z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b:“

| (ii) | točka (a) se črta; |
| --- | --- |

(ii)

točka (a) se črta;

| (iii) | drugi pododstavek se črta |
| --- | --- |

(iii)

drugi pododstavek se črta

| (b) | Doda se naslednji odstavek ▐:
  „9.   Za zagotovitev enotnih
  pogojev
  uporabe odstavka ▐ tega člena in upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih lahko
  ESMA
  ▐ pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci,
  predloge in postopki,
  ki jih je treba uporabljati za obveščanje izdajateljev o zahtevanih informacijah, kakor to določa odstavek 1 tega člena, ali za predložitev informacij v skladu s členom 19(3).
  Komisija
  se pooblasti,
  da sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek ▐:

„9.   Za zagotovitev enotnih
  pogojev
  uporabe odstavka ▐ tega člena in upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih lahko
  ESMA
  ▐ pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci,
  predloge in postopki,
  ki jih je treba uporabljati za obveščanje izdajateljev o zahtevanih informacijah, kakor to določa odstavek 1 tega člena, ali za predložitev informacij v skladu s členom 19(3).

Komisija
  se pooblasti,
  da sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“

| (2) | Člen 13 se spremeni:






  (a) | ▐ v odstavku 2 ▐:








  (i) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih, zagotavljanje dosledne usklajenosti ter opredelitev zahtev iz odstavka 1. Zlasti opredeli:“ |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Člen 13 se spremeni:

(a)

▐ v odstavku 2 ▐:

(i)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih, zagotavljanje dosledne usklajenosti ter opredelitev zahtev iz odstavka 1. Zlasti opredeli:“

| (ii) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | vsebino obvestila,“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

vsebino obvestila,“

| (iii) | drugi pododstavek se črta |
| --- | --- |

(iii)

drugi pododstavek se črta

| (b) | Doda se naslednji odstavek:
  „3.   Za zagotovitev enotnih
  pogojev
  uporabe odstavka 1
  tega člena
  in upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci,
  predloge in postopki,
  ki se bodo uporabljali za obveščanje izdajateljev o zahtevanih informacijah, kakor to določa odstavek 1
  tega člena
  , ali za predložitev informacij v skladu s členom 19(3).
  Komisija
  se pooblasti,
  da sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„3.   Za zagotovitev enotnih
  pogojev
  uporabe odstavka 1
  tega člena
  in upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci,
  predloge in postopki,
  ki se bodo uporabljali za obveščanje izdajateljev o zahtevanih informacijah, kakor to določa odstavek 1
  tega člena
  , ali za predložitev informacij v skladu s členom 19(3).

Komisija
  se pooblasti,
  da sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7a Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“

| (2a) | Člen 14(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih, zagotavljanje dosledne usklajenosti ter opredelitev zahtev iz odstavka 1.“ |
| --- | --- |

(2a)

Člen 14(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja na finančnih trgih, zagotavljanje dosledne usklajenosti ter opredelitev zahtev iz odstavka 1.“

| (2b) | Člen 17(4) se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja finančnih trgov, za upoštevanje razvoja v informacijski in komunikacijski tehnologiji, zagotavljanje popolne skladnosti in opredelitev zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3. Še zlasti določi vrsto finančnih institucij, preko katerih lahko delničarji uveljavljajo svoje finančne pravice iz odstavka 2(c).“ |
| --- | --- |

(2b)

Člen 17(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja finančnih trgov, za upoštevanje razvoja v informacijski in komunikacijski tehnologiji, zagotavljanje popolne skladnosti in opredelitev zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3. Še zlasti določi vrsto finančnih institucij, preko katerih lahko delničarji uveljavljajo svoje finančne pravice iz odstavka 2(c).“

| (2c) | Člen 18(5) se nadomesti z naslednjim:




  „5.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja finančnih trgov, za upoštevanje razvoja v informacijski in komunikacijski tehnologiji, zagotavljanje popolne skladnosti in opredelitev zahtev iz odstavkov 1–4. Zlasti opredeli vrste finančnih ustanov, prek katerih lahko imetnik dolžniškega vrednostnega papirja uveljavlja finančne pravice iz odstavka 2(c).“ |
| --- | --- |

(2c)

Člen 18(5) se nadomesti z naslednjim:

„5.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja finančnih trgov, za upoštevanje razvoja v informacijski in komunikacijski tehnologiji, zagotavljanje popolne skladnosti in opredelitev zahtev iz odstavkov 1–4. Zlasti opredeli vrste finančnih ustanov, prek katerih lahko imetnik dolžniškega vrednostnega papirja uveljavlja finančne pravice iz odstavka 2(c).“

| (2d) | Člen 19(4) se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Za zagotavljanje popolne skladnosti in opredelitev zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe:




  Komisija opredeli zlasti postopek, v skladu s katerim naj bi izdajatelj, imetnik delnic ali drugih finančnih instrumentov ali oseba ali subjekt iz člena 10 vložil informacije pri pristojnem organu matične države članice skladno z odstavkoma 1 oziroma 3 v tem zaporedju, da bi:










  (a) | omogočila vložitev z elektronskimi sredstvi pri matični državi članici; |
| --- | --- | --- |

(2d)

Člen 19(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Za zagotavljanje popolne skladnosti in opredelitev zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe:

Komisija opredeli zlasti postopek, v skladu s katerim naj bi izdajatelj, imetnik delnic ali drugih finančnih instrumentov ali oseba ali subjekt iz člena 10 vložil informacije pri pristojnem organu matične države članice skladno z odstavkoma 1 oziroma 3 v tem zaporedju, da bi:

(a)

omogočila vložitev z elektronskimi sredstvi pri matični državi članici;

| (b) | uskladila vložitev dejanskega letnega finančnega poročila iz člena 4 te direktive z vložitvijo letnih informacij iz člena 10 Direktive 2003/71/ES.“ |
| --- | --- |

(b)

uskladila vložitev dejanskega letnega finančnega poročila iz člena 4 te direktive z vložitvijo letnih informacij iz člena 10 Direktive 2003/71/ES.“

| (2e) | Člen 21(4) se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja finančnih trgov, za upoštevanje razvoja v informacijski in komunikacijski tehnologiji in opredelitev zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3.




  Komisija opredeli zlasti:










  (a) | minimalne standarde za razširjanje predpisanih informacij iz odstavka 1, |
| --- | --- | --- |

(2e)

Člen 21(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe za upoštevanje tehničnega razvoja finančnih trgov, za upoštevanje razvoja v informacijski in komunikacijski tehnologiji in opredelitev zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3.

Komisija opredeli zlasti:

(a)

minimalne standarde za razširjanje predpisanih informacij iz odstavka 1,

| (b) | minimalne standarde za mehanizme centraliziranega shranjevanja iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(b)

minimalne standarde za mehanizme centraliziranega shranjevanja iz odstavka 2.

Komisija lahko tudi določi in posodobi seznam medijev za razširjanje informacij javnosti.“

| (2f) | V členu 22(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:




  „1.
     
  ESMA pripravi smernice v skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], da bi se dodatno olajšal javni dostop do informacij, ki jih je treba dati na voljo v skladu z Direktivo 2003/6/ES, Direktivo 2003/71/ES in to direktivo.“ |
| --- | --- |

(2f)

V členu 22(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„1.
     
  ESMA pripravi smernice v skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], da bi se dodatno olajšal javni dostop do informacij, ki jih je treba dati na voljo v skladu z Direktivo 2003/6/ES, Direktivo 2003/71/ES in to direktivo.“

| (2g) | Člen 23 se spremeni:










  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Če ima izdajatelj sedež v tretji državi, ga lahko pristojni organ matične države članice izvzame od zahtev iz členov 4 do 7 ter členov 12(6), 14, 15 in 16 do 18, pod pogojem, da zakonodaja zadevne tretje države določa enakovredne zahteve ali da ta izdajatelj izpolnjuje zahteve zakonodaje tretje države, ki jih pristojni organ matične države članice šteje za enakovredne.




  Pristojni organ nato obvesti organ ESMA o odobreni izjemi.“ |
| --- | --- | --- |

(2g)

Člen 23 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Če ima izdajatelj sedež v tretji državi, ga lahko pristojni organ matične države članice izvzame od zahtev iz členov 4 do 7 ter členov 12(6), 14, 15 in 16 do 18, pod pogojem, da zakonodaja zadevne tretje države določa enakovredne zahteve ali da ta izdajatelj izpolnjuje zahteve zakonodaje tretje države, ki jih pristojni organ matične države članice šteje za enakovredne.

Pristojni organ nato obvesti organ ESMA o odobreni izjemi.“

| (b) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Da bi Komisija zagotovila dosledno usklajevanje in enotno uporabo odstavka 1, v skladu s postopkom iz člena 27(2) sprejme izvedbene ukrepe:










  (i) | ki vzpostavljajo mehanizem, ki zagotavlja enakovrednost informacij, kot jo predpisuje ta direktiva, vključno z računovodskimi izkazi, in informacij, vključno z računovodskimi izkazi, ki jih predpisujejo zakoni, predpisi ali upravne določbe tretje države; |
| --- | --- | --- |

(b)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Da bi Komisija zagotovila dosledno usklajevanje in enotno uporabo odstavka 1, v skladu s postopkom iz člena 27(2) sprejme izvedbene ukrepe:

(i)

ki vzpostavljajo mehanizem, ki zagotavlja enakovrednost informacij, kot jo predpisuje ta direktiva, vključno z računovodskimi izkazi, in informacij, vključno z računovodskimi izkazi, ki jih predpisujejo zakoni, predpisi ali upravne določbe tretje države;

| (ii) | ki navajajo, da tretja država, v kateri ima izdajatelj sedež, zaradi domačih zakonov, predpisov, upravnih določb ali praks ali postopkov na osnovi mednarodnih standardov, ki jih določajo mednarodne organizacije, zagotavlja enakovrednost zahtev glede informacij, predpisanih v tej direktivi. |
| --- | --- |

(ii)

ki navajajo, da tretja država, v kateri ima izdajatelj sedež, zaradi domačih zakonov, predpisov, upravnih določb ali praks ali postopkov na osnovi mednarodnih standardov, ki jih določajo mednarodne organizacije, zagotavlja enakovrednost zahtev glede informacij, predpisanih v tej direktivi.

V kontekstu točke (ii) prvega pododstavka Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme tudi ukrepe za oceno standardov, ki veljajo za izdajatelje iz več kot ene države.

Komisija najpozneje v petih letih od datuma iz člena 31 v skladu s postopkom iz člena 27(2) sprejme potrebne odločitve o enakovrednosti računovodskih standardov, ki jih uporabljajo izdajatelji iz tretjih držav v skladu s pogoji iz člena 30(3). Če Komisija odloči, da računovodski standardi tretje države niso enakovredni, lahko zadevnim izdajateljem dovoli, da te računovodske standarde še naprej uporabljajo v ustreznem prehodnem obdobju.

V kontekstu tretjega pododstavka Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme tudi ukrepe za vzpostavitev splošnih meril enakovrednosti za računovodske standarde, ki veljajo za izdajatelje iz več kot ene države.

Osnutke delegiranih aktov pripravi Evropski organ za vrednostne papirje in trge.“

| (c) | Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:




  „5.
     
  Da bi Komisija zagotovila dosledno usklajenost in enotno uporabo odstavka 2, lahko z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe, ki opredeljujejo vrsto informacij, razkritih v tretji državi, ki so pomembne za javnost v Uniji.“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.
     
  Da bi Komisija zagotovila dosledno usklajenost in enotno uporabo odstavka 2, lahko z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b sprejme ukrepe, ki opredeljujejo vrsto informacij, razkritih v tretji državi, ki so pomembne za javnost v Uniji.“

| (d) | V členu 7 se drugi pododstavek nadomesti z:




  „Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b opredeli tudi ukrepe za vzpostavitev splošnih meril enakovrednosti iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(d)

V členu 7 se drugi pododstavek nadomesti z:

„Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 27, 27a in 27b opredeli tudi ukrepe za vzpostavitev splošnih meril enakovrednosti iz prvega pododstavka.“

| (e) | Doda se naslednji odstavek:




  „7a.
     
  ESMA pomaga Komisiji pri izvajanju nalog iz tega člena v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. .../2001 [ESMA]“ |
| --- | --- |

(e)

Doda se naslednji odstavek:

„7a.
     
  ESMA pomaga Komisiji pri izvajanju nalog iz tega člena v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. .../2001 [ESMA]“

| (2h) | Člen 24 se spremeni:










  (a) | V odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Vsaka država članica imenuje osrednji organ iz člena 21(1) Direktive 2003/71/ES kot osrednji pristojen upravni organ, odgovoren za izvajanje obveznosti iz te direktive in za zagotavljanje uporabe določb, sprejetih v skladu s to direktivo. Države članice o tem ustrezno obvestijo Komisijo in organ ESMA.“ |
| --- | --- | --- |

(2h)

Člen 24 se spremeni:

(a)

V odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Vsaka država članica imenuje osrednji organ iz člena 21(1) Direktive 2003/71/ES kot osrednji pristojen upravni organ, odgovoren za izvajanje obveznosti iz te direktive in za zagotavljanje uporabe določb, sprejetih v skladu s to direktivo. Države članice o tem ustrezno obvestijo Komisijo in organ ESMA.“

| (b) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Država članica v skladu s členom 13(3) Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] seznani Komisijo, organ ESMA in pristojne organe drugih držav članic o vseh ureditvah v zvezi s prenosom nalog, vključno z natančnimi pogoji, ki prenos urejajo.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Država članica v skladu s členom 13(3) Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] seznani Komisijo, organ ESMA in pristojne organe drugih držav članic o vseh ureditvah v zvezi s prenosom nalog, vključno z natančnimi pogoji, ki prenos urejajo.“

| (3) | Člen
  25 ▐ se spremeni
  , kot sledi
  :








  (a) | Vstavita se naslednja odstavka:




  „2a.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].




  2b.
     
  Pristojni organi takoj posredujejo vse potrebne informacije organu ESMA, da bo lahko opravil svoje naloge iz te direktive in iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen
  25 ▐ se spremeni
  , kot sledi
  :

(a)

Vstavita se naslednja odstavka:

„2a.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].

2b.
     
  Pristojni organi takoj posredujejo vse potrebne informacije organu ESMA, da bo lahko opravil svoje naloge iz te direktive in iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (b) | V odstavku 3 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Odstavek 1 pristojnim organom ne preprečuje, da bi si izmenjevali zaupne informacije z
  ESMA
  ter Evropskim odborom za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , ustanovljenim z
  Uredbo (EU) št. .../2010
  Evropskega parlamenta in Sveta, ali da bi jim jih posredovali.“ |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 3 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Odstavek 1 pristojnim organom ne preprečuje, da bi si izmenjevali zaupne informacije z
  ESMA
  ter Evropskim odborom za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , ustanovljenim z
  Uredbo (EU) št. .../2010
  Evropskega parlamenta in Sveta, ali da bi jim jih posredovali.“

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Države članice in Evropski organ za vrednostne papirje in trge lahko v skladu s členom 18 uredbe (.../... EMSA) sklenejo sporazume o sodelovanju, ki opredeljujejo izmenjavo informacij s pristojnimi organi in telesi tretjih držav, ki jih omogoča njihova zakonodaja, za izvajanje vseh nalog, ki jih ta direktiva nalaga pristojnim organom v skladu s členom 24. Države članice obvestijo organ ESMA, ko sklenejo sporazume o sodelovanju. Za to izmenjavo informacij veljajo zagotovila glede poklicne skrivnosti, ki so vsaj enakovredna zagotovilom iz tega člena. Takšna izmenjava informacij je namenjena izvajanju nadzornih nalog zadevnih organov ali oblasti. Če podatki izvirajo iz druge države članice, se smejo razkriti samo z izrecnim soglasjem pristojnih organov, ki so jih posredovali, in po potrebi izključno za namene, za katere so ti organi dali svoje soglasje.“ |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Države članice in Evropski organ za vrednostne papirje in trge lahko v skladu s členom 18 uredbe (.../... EMSA) sklenejo sporazume o sodelovanju, ki opredeljujejo izmenjavo informacij s pristojnimi organi in telesi tretjih držav, ki jih omogoča njihova zakonodaja, za izvajanje vseh nalog, ki jih ta direktiva nalaga pristojnim organom v skladu s členom 24. Države članice obvestijo organ ESMA, ko sklenejo sporazume o sodelovanju. Za to izmenjavo informacij veljajo zagotovila glede poklicne skrivnosti, ki so vsaj enakovredna zagotovilom iz tega člena. Takšna izmenjava informacij je namenjena izvajanju nadzornih nalog zadevnih organov ali oblasti. Če podatki izvirajo iz druge države članice, se smejo razkriti samo z izrecnim soglasjem pristojnih organov, ki so jih posredovali, in po potrebi izključno za namene, za katere so ti organi dali svoje soglasje.“

| (3a) | Člen 26 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 26


  Previdnostni ukrepi



  1.
     
  Če pristojni organ države članice gostiteljice ugotovi, da je izdajatelj ali imetnik delnic ali drugih finančnih instrumentov ali fizična ali pravna oseba iz člena 10 storila nepravilnosti ali je kršila svoje obveznosti, svoje ugotovitve sporoči pristojnemu organu matične države članice ali ESMA.




  2.
     
  Če izdajatelj ali imetnik vrednostnega papirja kljub ukrepom, ki jih sprejme pristojni organ matične države članice, ali zaradi neustreznosti takšnih ukrepov še naprej krši zadevne zakonske ali regulativne določbe, sprejme pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice, v skladu s členom 3(2) vse ustrezne ukrepe, da bi zaščitil vlagatelje in o tem čim prej obvesti Komisijo in organ ESMA.“ |
| --- | --- |

(3a)

Člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

Previdnostni ukrepi

1.
     
  Če pristojni organ države članice gostiteljice ugotovi, da je izdajatelj ali imetnik delnic ali drugih finančnih instrumentov ali fizična ali pravna oseba iz člena 10 storila nepravilnosti ali je kršila svoje obveznosti, svoje ugotovitve sporoči pristojnemu organu matične države članice ali ESMA.

2.
     
  Če izdajatelj ali imetnik vrednostnega papirja kljub ukrepom, ki jih sprejme pristojni organ matične države članice, ali zaradi neustreznosti takšnih ukrepov še naprej krši zadevne zakonske ali regulativne določbe, sprejme pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice, v skladu s členom 3(2) vse ustrezne ukrepe, da bi zaščitil vlagatelje in o tem čim prej obvesti Komisijo in organ ESMA.“

| (3b) | Naslov Poglavja VI se nadomesti z: |
| --- | --- |

(3b)

Naslov Poglavja VI se nadomesti z:

| (3c) | Člen 27 se spremeni:










  (a) | odstavek 2a se nadomesti z naslednjim:




  „2a.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2(3), 5(6), 9(7), 12(8), 13(2), 14(2), 17(4), 18(5), 19(4), 21(4), 23(5) in 23(7) se dodeli Komisiji za obdobje štirih let po začetku veljave te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 27c.“ |
| --- | --- | --- |

(3c)

Člen 27 se spremeni:

(a)

odstavek 2a se nadomesti z naslednjim:

„2a.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2(3), 5(6), 9(7), 12(8), 13(2), 14(2), 17(4), 18(5), 19(4), 21(4), 23(5) in 23(7) se dodeli Komisiji za obdobje štirih let po začetku veljave te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 27c.“

| (b) | Vstavita se naslednja odstavka:




  „2aa.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  2ab.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 27a in 27b.“ |
| --- | --- |

(b)

Vstavita se naslednja odstavka:

„2aa.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

2ab.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 27a in 27b.“

| (3d) | Vstavijo se naslednji členi:



  „Člen 27a


  Preklic pooblastila



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče dodeljeno pooblastilo iz členov 2(3), 5(6), 9(7), 12(8), 13(2), 14(2), 17(4), 18(5), 19(4) 21(4), 23(5) in 23(7).




  2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.




  3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.



  Člen 27b


  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.




  2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.




  Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.




  3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“ |
| --- | --- |

(3d)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 27a

Preklic pooblastila

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče dodeljeno pooblastilo iz členov 2(3), 5(6), 9(7), 12(8), 13(2), 14(2), 17(4), 18(5), 19(4) 21(4), 23(5) in 23(7).

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 27b

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.

2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.

Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“

Člen 8

Spremembe Direktive 2005/60/ES

Direktiva 2005/60/ES se spremeni:

| (-1a) | Člen 11(4) se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Države članice se obveščajo med seboj, obveščajo evropske nadzorne organe, do meja namena te direktive in v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], in Komisijo, če po njihovem mnenju tretja država izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 ali 2 ali če so izpolnjena tehnična merila, določena v skladu s členom 40(1)(b).“ |
| --- | --- |

(-1a)

Člen 11(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Države članice se obveščajo med seboj, obveščajo evropske nadzorne organe, do meja namena te direktive in v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], in Komisijo, če po njihovem mnenju tretja država izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 ali 2 ali če so izpolnjena tehnična merila, določena v skladu s členom 40(1)(b).“

| (–1b) | Člen 16(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Države članice se obveščajo med seboj, obveščajo evropske nadzorne organe, do meja namena te direktive in v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], in Komisijo, če po njihovem mnenju tretja država izpolnjuje pogoje iz odstavka 1(b).“ |
| --- | --- |

(–1b)

Člen 16(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Države članice se obveščajo med seboj, obveščajo evropske nadzorne organe, do meja namena te direktive in v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], in Komisijo, če po njihovem mnenju tretja država izpolnjuje pogoje iz odstavka 1(b).“

| (–1c) | Člen 28(7) se nadomesti z naslednjim:




  „7.
     
  Države članice se obveščajo med seboj, obveščajo evropske nadzorne organe, do meja namena te direktive in v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], in Komisijo, če po njihovem mnenju tretja država izpolnjuje pogoje iz odstavkov 3, 4 ali 5.“ |
| --- | --- |

(–1c)

Člen 28(7) se nadomesti z naslednjim:

„7.
     
  Države članice se obveščajo med seboj, obveščajo evropske nadzorne organe, do meja namena te direktive in v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], in Komisijo, če po njihovem mnenju tretja država izpolnjuje pogoje iz odstavkov 3, 4 ali 5.“

| (-1d) | Člen 31(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Države članice, evropski nadzorni organ, do meja namena te direktive in v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010, in Komisija se med seboj obveščajo o primerih, ko zakonodaja tretje države ne omogoča izvajanje ukrepov iz prvega pododstavka odstavka 1 in lahko skupaj poskušajo najti rešitev.“ |
| --- | --- |

(-1d)

Člen 31(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Države članice, evropski nadzorni organ, do meja namena te direktive in v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010, in Komisija se med seboj obveščajo o primerih, ko zakonodaja tretje države ne omogoča izvajanje ukrepov iz prvega pododstavka odstavka 1 in lahko skupaj poskušajo najti rešitev.“

| (1) | V členu 31 se doda naslednji odstavek ▐:
  „4.   Za zagotovitev
  doslednega usklajevanja tega člena in
  upoštevanje tehničnega napredka na področju boja proti pranju denarja ali financiranju terorizma lahko Evropski bančni organ
  , ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010
  , Evropski organ za vrednostne papirje in trge,
  ustanovljen z Uredbo .../... [ESMA]
  ter Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine
  , ustanovljen z Uredbo .../... [EIOPA], ob upoštevanju sedanjega okvira in po potrebi v sodelovanju z drugimi telesi EU, dejavnimi na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma,
  pripravijo osnutke tehničnih standardov v skladu s členi 42
  teh uredb
  , da se določi vrsta dodatnih ukrepov iz
  odstavka 3 tega
  člena ▐ in minimalni ukrepi, ki jih morajo sprejeti kreditne in finančne ustanove, kadar zakonodaja tretje države ne omogoča uporabe ukrepov iz prvega pododstavka odstavka 1
  tega člena
  .
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(1)

V členu 31 se doda naslednji odstavek ▐:

„4.   Za zagotovitev
  doslednega usklajevanja tega člena in
  upoštevanje tehničnega napredka na področju boja proti pranju denarja ali financiranju terorizma lahko Evropski bančni organ
  , ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010
  , Evropski organ za vrednostne papirje in trge,
  ustanovljen z Uredbo .../... [ESMA]
  ter Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine
  , ustanovljen z Uredbo .../... [EIOPA], ob upoštevanju sedanjega okvira in po potrebi v sodelovanju z drugimi telesi EU, dejavnimi na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma,
  pripravijo osnutke tehničnih standardov v skladu s členi 42
  teh uredb
  , da se določi vrsta dodatnih ukrepov iz
  odstavka 3 tega
  člena ▐ in minimalni ukrepi, ki jih morajo sprejeti kreditne in finančne ustanove, kadar zakonodaja tretje države ne omogoča uporabe ukrepov iz prvega pododstavka odstavka 1
  tega člena
  .

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (2) | V členu 34 se doda naslednji odstavek:


  „3.
     Za zagotovitev
  doslednega usklajevanja
  in upoštevanje tehničnega napredka na področju boja proti pranju denarja ali financiranju terorizma, lahko
  EBA, ESMA in EIOPA ob upoštevanju sedanjega okvira in po potrebi v sodelovanju z drugimi organi EU, dejavnimi na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma,
  v skladu s členi 42 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta
  (EU) št. .../2010 (EBA)
  , Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta
  (EU) št. .../2010 (ESMA)
  in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta
  (EU) št. .../2010 (EIOPA)
  pripravijo osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov, da se
  opredeli
  minimalna vsebina obvestila iz odstavka 2.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(2)

V členu 34 se doda naslednji odstavek:

„3.
     Za zagotovitev
  doslednega usklajevanja
  in upoštevanje tehničnega napredka na področju boja proti pranju denarja ali financiranju terorizma, lahko
  EBA, ESMA in EIOPA ob upoštevanju sedanjega okvira in po potrebi v sodelovanju z drugimi organi EU, dejavnimi na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma,
  v skladu s členi 42 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta
  (EU) št. .../2010 (EBA)
  , Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta
  (EU) št. .../2010 (ESMA)
  in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta
  (EU) št. .../2010 (EIOPA)
  pripravijo osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov, da se
  opredeli
  minimalna vsebina obvestila iz odstavka 2.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (2a) | vstavi se naslednji člen:



  „Člen 37a



  1.
     
  Pristojni organi sodelujejo evropskimi nadzornimi organi za namene te direktive v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA], in Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].




  2.
     
  Pristojni organi evropskim nadzornim organom posredujejo vse informacije, potrebne za opravljanje njihovih nalog iz te direktive in v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA], in Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].“ |
| --- | --- |

(2a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 37a

1.
     
  Pristojni organi sodelujejo evropskimi nadzornimi organi za namene te direktive v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA], in Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].

2.
     
  Pristojni organi evropskim nadzornim organom posredujejo vse informacije, potrebne za opravljanje njihovih nalog iz te direktive in v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA], in Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA].“

| (2b) | Naslov Poglavja VI se nadomesti z: |
| --- | --- |

(2b)

Naslov Poglavja VI se nadomesti z:

| (2c) | Člen 40 se spremeni:










  (a) | odstavek 1 se spremeni:










  (i) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Da bi v boju proti pranju denarja ali financiranju terorizma upoštevali tehnični razvoj in da bi zagotovili dosledno usklajenost in opredelili zahteve iz te direktive, lahko Komisija sprejme naslednje ukrepe:“ |
| --- | --- | --- | --- |

(2c)

Člen 40 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Da bi v boju proti pranju denarja ali financiranju terorizma upoštevali tehnični razvoj in da bi zagotovili dosledno usklajenost in opredelili zahteve iz te direktive, lahko Komisija sprejme naslednje ukrepe:“

| (ii) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Ukrepi se lahko sprejmejo z delegiranimi akti v skladu s členi 41, 41a, 41b.“ |
| --- | --- |

(ii)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Ukrepi se lahko sprejmejo z delegiranimi akti v skladu s členi 41, 41a, 41b.“

| (b) | Drugi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:




  „Ukrepi se lahko sprejmejo z delegiranimi akti v skladu s členi 41, 41a, 41b.“ |
| --- | --- |

(b)

Drugi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„Ukrepi se lahko sprejmejo z delegiranimi akti v skladu s členi 41, 41a, 41b.“

| (2d) | Člen 41 se spremeni:










  (a) | V odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb njegovega člena 8, če po tem postopku sprejeti ukrepi ne spreminjajo bistvenih določb te direktive.“ |
| --- | --- | --- |

(2d)

Člen 41 se spremeni:

(a)

V odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb njegovega člena 8, če po tem postopku sprejeti ukrepi ne spreminjajo bistvenih določb te direktive.“

| (b) | odstavek 2a se nadomesti z naslednjim:




  „2a.
     
  Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 40 za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 41a.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2a se nadomesti z naslednjim:

„2a.
     
  Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 40 za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 41a.“

| (c) | Vstavita se naslednja odstavka:




  „2b.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  2c.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 41a in 41b.“ |
| --- | --- |

(c)

Vstavita se naslednja odstavka:

„2b.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

2c.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 41a in 41b.“

| (d) | Odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(d)

Odstavek 3 se črta.

| (2e) | Vstavijo se naslednji členi:



  „Člen 41a


  Preklic pooblastila



  1.
     
  Pooblastilo iz člena 40 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.




  2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.




  3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.“



  „Člen 41b


  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.




  2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.




  Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.




  3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“ |
| --- | --- |

(2e)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 41a

Preklic pooblastila

1.
     
  Pooblastilo iz člena 40 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.“

„Člen 41b

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.

2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.

Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“

Člen 9

Spremembe Direktive 2006/48/ES

| (1) | Člen 6
  se nadomesti
  z naslednjim ▐:


  „1.
     
  Države članice od kreditnih institucij zahtevajo, da pridobijo dovoljenje pred začetkom opravljanja dejavnosti.
  Ne glede na člene 7–12 določijo pogoje za pridobitev takega dovoljenja ter o njih obvestijo Komisijo in Evropski bančni organ, ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA] Evropskega parlamenta in Sveta (EBA).


  2.
     Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti in
  enotne uporabe tega člena lahko Evropski bančni organ ▐ pripravi:








  (a) | osnutke regulativnih standardov o informacijah, ki se posredujejo pristojnim organom pri izdajanju dovoljenj za poslovanje kreditnih institucij, vključno s poslovnim načrtom iz člena 7, |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 6
  se nadomesti
  z naslednjim ▐:

„1.
     
  Države članice od kreditnih institucij zahtevajo, da pridobijo dovoljenje pred začetkom opravljanja dejavnosti.
  Ne glede na člene 7–12 določijo pogoje za pridobitev takega dovoljenja ter o njih obvestijo Komisijo in Evropski bančni organ, ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA] Evropskega parlamenta in Sveta (EBA).

2.
     Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti in
  enotne uporabe tega člena lahko Evropski bančni organ ▐ pripravi:

(a)

osnutke regulativnih standardov o informacijah, ki se posredujejo pristojnim organom pri izdajanju dovoljenj za poslovanje kreditnih institucij, vključno s poslovnim načrtom iz člena 7,

| (b) | osnutke regulativnih standardov za pogoje, pod katerimi je treba izpolniti zahteve iz člena 8, |
| --- | --- |

(b)

osnutke regulativnih standardov za pogoje, pod katerimi je treba izpolniti zahteve iz člena 8,

| (c) | osnutke izvedbenih tehničnih standardov za standardne obrazce, predloge in postopke za posredovanje informacij, |
| --- | --- |

(c)

osnutke izvedbenih tehničnih standardov za standardne obrazce, predloge in postopke za posredovanje informacij,

| (d) | osnutke regulativnih standardov za opredelitev zahtev, ki veljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži, ter okoliščine, ki utegnejo pristojni organ ovirati pri učinkovitem izvajanju nadzornih funkcij, kakor je določeno v členu 12. |
| --- | --- |

(d)

osnutke regulativnih standardov za opredelitev zahtev, ki veljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži, ter okoliščine, ki utegnejo pristojni organ ovirati pri učinkovitem izvajanju nadzornih funkcij, kakor je določeno v členu 12.

Evropski bančni organ Komisiji do 1. januarja 2014 predloži osnutke tehničnih standardov iz točk a, b in c.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točk a, c in d
  prvega
  odstavka
  .

Komisija se tudi pooblasti, da sprejme osnutke tehničnih izvedbenih standardov iz točke b prvega pododstavka v skladu s členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA].“

| (1a) | V členu 9(2) se točka b nadomesti z naslednjim:










  „(b) | zadevne države članice obvestijo Komisijo in EBA o svojih razlogih za uporabo te možnosti in“ |
| --- | --- | --- |

(1a)

V členu 9(2) se točka b nadomesti z naslednjim:

„(b)

zadevne države članice obvestijo Komisijo in EBA o svojih razlogih za uporabo te možnosti in“

| (2) | Člen 14 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 14


  Vsako dovoljenje se priglasi
  organu EBA.

  Naziv vsake kreditne institucije, kateri je bilo izdano dovoljenje, se vpiše na seznam.
  EBA
  objavi ta seznam na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja.“ |
| --- | --- |

(2)

Člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Vsako dovoljenje se priglasi
  organu EBA.

Naziv vsake kreditne institucije, kateri je bilo izdano dovoljenje, se vpiše na seznam.
  EBA
  objavi ta seznam na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja.“

| (2a) | Člen 17(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Odvzem dovoljenja se skupaj z utemeljitvijo posreduje Komisiji in organu EBA. Tudi udeležene osebe je treba obvestiti o teh razlogih.“ |
| --- | --- |

(2a)

Člen 17(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Odvzem dovoljenja se skupaj z utemeljitvijo posreduje Komisiji in organu EBA. Tudi udeležene osebe je treba obvestiti o teh razlogih.“

| (3) | V členu 19 se doda naslednji odstavek ▐:
  „Za zagotovitev
  dosledne uskladitve te direktive organ EBA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov, da se
  ne glede na člen 19(3) določi izčrpen seznam informacij iz člena 19a(4), ki jih morajo zainteresirani pridobitelji vključiti v svoje obvestilo.




  EBA predloži navedene osnutke tehničnih standardov Komisiji do 1. januarja 2014.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010.



  Za zagotovitev enotne uporabe te direktive EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo skupni postopki, obrazci in predloge za posvetovalni postopek med zadevnimi pristojnimi organi, kot je navedeno v členu 19b.



  EBA predloži navedene osnutke tehničnih standardov Komisiji do 1. januarja 2014.


  Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz
  četrtega
  pododstavka v skladu s členom
  7e Uredbe (EU) št. .../2010
  [EBA].“ |
| --- | --- |

(3)

V členu 19 se doda naslednji odstavek ▐:

„Za zagotovitev
  dosledne uskladitve te direktive organ EBA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov, da se
  ne glede na člen 19(3) določi izčrpen seznam informacij iz člena 19a(4), ki jih morajo zainteresirani pridobitelji vključiti v svoje obvestilo.

EBA predloži navedene osnutke tehničnih standardov Komisiji do 1. januarja 2014.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010.

Za zagotovitev enotne uporabe te direktive EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo skupni postopki, obrazci in predloge za posvetovalni postopek med zadevnimi pristojnimi organi, kot je navedeno v členu 19b.

EBA predloži navedene osnutke tehničnih standardov Komisiji do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz
  četrtega
  pododstavka v skladu s členom
  7e Uredbe (EU) št. .../2010
  [EBA].“

| (3a) | V členu 22 se dodajo naslednji odstavki:




  „2a.
     
  Da bi bile zahteve, določene v tem členu, podrobneje opredeljene in bi bile nadzorne prakse usklajene, lahko EBA pripravi osnutke tehničnih standardov za opredelitev pravil, procesov in mehanizmov iz odstavka 1, ki so skladni z načeli sorazmernosti in izčrpnosti iz odstavka 2.




  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke regulativnih standardov iz prvega pododstavka.




  2b.
     
  Da bi se poenostavilo izvajanje odstavka 2a tega člena in zagotovila doslednost podatkov, ki se zbirajo po tem členu, ter načel o politikah prejemkov, kot je določeno v točkah 22 in 22a Priloge V, lahko EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za opredelitev pravil, procesov in mehanizmov iz odstavka 1, ki so skladni z načeli sorazmernosti in izčrpnosti iz odstavka 2.




  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke regulativnih standardov iz prvega pododstavka.




  ESMA tesno sodeluje z organom EBA pri izdelavi teh tehničnih standardov o politikah prejemkov za osebje, udeleženo pri zagotavljanju investicijskih storitev in dejavnosti v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov.“ |
| --- | --- |

(3a)

V členu 22 se dodajo naslednji odstavki:

„2a.
     
  Da bi bile zahteve, določene v tem členu, podrobneje opredeljene in bi bile nadzorne prakse usklajene, lahko EBA pripravi osnutke tehničnih standardov za opredelitev pravil, procesov in mehanizmov iz odstavka 1, ki so skladni z načeli sorazmernosti in izčrpnosti iz odstavka 2.

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke regulativnih standardov iz prvega pododstavka.

2b.
     
  Da bi se poenostavilo izvajanje odstavka 2a tega člena in zagotovila doslednost podatkov, ki se zbirajo po tem členu, ter načel o politikah prejemkov, kot je določeno v točkah 22 in 22a Priloge V, lahko EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za opredelitev pravil, procesov in mehanizmov iz odstavka 1, ki so skladni z načeli sorazmernosti in izčrpnosti iz odstavka 2.

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke regulativnih standardov iz prvega pododstavka.

ESMA tesno sodeluje z organom EBA pri izdelavi teh tehničnih standardov o politikah prejemkov za osebje, udeleženo pri zagotavljanju investicijskih storitev in dejavnosti v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov.“

| (4) | V členu 26 se doda naslednji odstavek ▐:

  „5.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ▐
  EBA
  pripravi:








  (a) | osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov, da se določijo
  informacije, ki jih je treba sporočiti v skladu s
  členom 25 in |
| --- | --- | --- |

(4)

V členu 26 se doda naslednji odstavek ▐:

„5.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ▐
  EBA
  pripravi:

(a)

osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov, da se določijo
  informacije, ki jih je treba sporočiti v skladu s
  členom 25 in

| (b) | osnutke izvedbenih tehničnih standardov za oblikovanje standardnih obrazcev, predlog in postopkov za to sporočanje. |
| --- | --- |

(b)

osnutke izvedbenih tehničnih standardov za oblikovanje standardnih obrazcev, predlog in postopkov za to sporočanje.

EBA predloži navedene osnutke tehničnih standardov Komisiji do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a)
  prvega pododstavka.
  Komisija se tudi pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz točke b prvega pododstavka v skladu s členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA].
  “

| (5) | V členu 28 se doda naslednji odstavek ▐:

  „4.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti in
  enotne uporabe tega člena
  EBA
  pripravi:








  (a) | osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov, da se določijo
  informacije, ki jih je treba sporočiti v skladu s tem
  členom in |
| --- | --- | --- |

(5)

V členu 28 se doda naslednji odstavek ▐:

„4.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti in
  enotne uporabe tega člena
  EBA
  pripravi:

(a)

osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov, da se določijo
  informacije, ki jih je treba sporočiti v skladu s tem
  členom in

| (b) | osnutke izvedbenih tehničnih standardov za oblikovanje standardnih obrazcev, predlog in postopkov za to sporočanje. |
| --- | --- |

(b)

osnutke izvedbenih tehničnih standardov za oblikovanje standardnih obrazcev, predlog in postopkov za to sporočanje.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a)
  prvega pododstavka.
  Komisija se tudi pooblasti, da sprejme osnutke tehničnih izvedbenih standardov iz točke b prvega odstavka v skladu s členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA].“

| (6) | Prvi odstavek člena 33 se nadomesti z naslednjim:
  „Preden pristojni organi države članice gostiteljice ukrepajo v skladu s postopkom, predvidenim v členu 30, lahko v nujnih primerih sprejmejo kakršne koli previdnostne ukrepe, potrebne za zaščito interesov vlagateljev, investitorjev in drugih, za katere se storitve opravljajo. Komisija,
  EBA
  in pristojni organi drugih zadevnih držav članic so o teh ukrepih obveščeni čim prej.“ |
| --- | --- |

(6)

Prvi odstavek člena 33 se nadomesti z naslednjim:

„Preden pristojni organi države članice gostiteljice ukrepajo v skladu s postopkom, predvidenim v členu 30, lahko v nujnih primerih sprejmejo kakršne koli previdnostne ukrepe, potrebne za zaščito interesov vlagateljev, investitorjev in drugih, za katere se storitve opravljajo. Komisija,
  EBA
  in pristojni organi drugih zadevnih držav članic so o teh ukrepih obveščeni čim prej.“

| (6a) | Člen 36 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 36



  Države članice obvestijo Komisijo in EBA o številu in vrsti primerov zavrnitve v skladu s členoma 25 in 26(1) do (3) ali primerov, v katerih so bili sprejeti ukrepi v skladu s členom 30(3).“ |
| --- | --- |

(6a)

Člen 36 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 36

Države članice obvestijo Komisijo in EBA o številu in vrsti primerov zavrnitve v skladu s členoma 25 in 26(1) do (3) ali primerov, v katerih so bili sprejeti ukrepi v skladu s členom 30(3).“

| (6b) | Člen 38(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Pristojni organi Komisiji, EBA in Evropskemu odboru za bančništvo priglasijo vsa dovoljenja, izdana podružnicam kreditnih institucij s sedeži zunaj Evropske unije.“ |
| --- | --- |

(6b)

Člen 38(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Pristojni organi Komisiji, EBA in Evropskemu odboru za bančništvo priglasijo vsa dovoljenja, izdana podružnicam kreditnih institucij s sedeži zunaj Evropske unije.“

| (6c) | Členu 39(2) se doda naslednja točka:










  „(ba) | EBA lahko pridobi informacije od pristojnih organov držav članic, ki so jih prejele od nacionalnih organov tretjih držav v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA];
  “ |
| --- | --- | --- |

(6c)

Členu 39(2) se doda naslednja točka:

„(ba)

EBA lahko pridobi informacije od pristojnih organov držav članic, ki so jih prejele od nacionalnih organov tretjih držav v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA];
  “

| (6d) | Členu 39 se doda naslednji odstavek:




  „3a.
     
  EBA pomaga Komisiji za namene iz tega člena v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. .../2010[ESMA]“. |
| --- | --- |

(6d)

Členu 39 se doda naslednji odstavek:

„3a.
     
  EBA pomaga Komisiji za namene iz tega člena v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. .../2010[ESMA]“.

| (7) | Členu 42 se doda naslednji odstavek:
  „Za zagotovitev enotne uporabe tega člena
  EBA
  pripravi:








  (a) | osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  postopki. |
| --- | --- | --- |

(7)

Členu 42 se doda naslednji odstavek:

„Za zagotovitev enotne uporabe tega člena
  EBA
  pripravi:

(a)

osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  postopki.

| (b) | osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki za
  zahteve glede izmenjave informacij ▐, ki
  bodo verjetno
  olajšale spremljanje in nadzor poslovanja kreditnih institucij. |
| --- | --- |

(b)

osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki za
  zahteve glede izmenjave informacij ▐, ki
  bodo verjetno
  olajšale spremljanje in nadzor poslovanja kreditnih institucij.

EBA
  predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a) drugega
  pododstavka.
  Komisija se tudi pooblasti, da sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz točke b drugega pododstavka v skladu s členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EBA].“

| (8) | Na koncu četrtega pododstavka člena 42a(1) se doda naslednje:
  „Če
  so kateri koli zadevni
  pristojni
  organi
  v skladu s členom 11 Uredbe (
  EU
  ) št. .../
  2010
  [EBA] ob koncu
  začetnega
  dvomesečnega obdobja zadevo
  posredovali
  Evropskemu bančnemu organu,
  pristojni organi države članice gostiteljice odložijo svojo odločitev in
  počakajo na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 11(3) navedene uredbe sprejme Evropski bančni organ.
  Pristojni organi države članice gostiteljice ukrepajo
  skladno
  z njegovo
  odločitvijo. Dvomesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu z uredbo. Evropski bančni organ sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po koncu
  začetnega
  dvomesečnega obdobja ali po sprejemu skupne odločitve ne predloži organu.“ |
| --- | --- |

(8)

Na koncu četrtega pododstavka člena 42a(1) se doda naslednje:

„Če
  so kateri koli zadevni
  pristojni
  organi
  v skladu s členom 11 Uredbe (
  EU
  ) št. .../
  2010
  [EBA] ob koncu
  začetnega
  dvomesečnega obdobja zadevo
  posredovali
  Evropskemu bančnemu organu,
  pristojni organi države članice gostiteljice odložijo svojo odločitev in
  počakajo na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 11(3) navedene uredbe sprejme Evropski bančni organ.
  Pristojni organi države članice gostiteljice ukrepajo
  skladno
  z njegovo
  odločitvijo. Dvomesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu z uredbo. Evropski bančni organ sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po koncu
  začetnega
  dvomesečnega obdobja ali po sprejemu skupne odločitve ne predloži organu.“

| (9) | Člen 42b se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Pristojni organi pri opravljanju svojih nalog upoštevajo konvergenco glede nadzornih orodij in nadzornih praks pri uporabi zakonov in drugih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive. Zato države članice zagotovijo, da:






  (a) | pristojni organi sodelujejo pri dejavnostih
  EBA
  , |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Člen 42b se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Pristojni organi pri opravljanju svojih nalog upoštevajo konvergenco glede nadzornih orodij in nadzornih praks pri uporabi zakonov in drugih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive. Zato države članice zagotovijo, da:

(a)

pristojni organi sodelujejo pri dejavnostih
  EBA
  ,

| (b) | pristojni organi upoštevajo smernice in priporočila
  EBA
  ter navedejo razlog, če tega ne storijo, |
| --- | --- |

(b)

pristojni organi upoštevajo smernice in priporočila
  EBA
  ter navedejo razlog, če tega ne storijo,

| (c) | nacionalne pristojnosti, podeljene pristojnim organom, ne ovirajo izvajanja njihovih dolžnosti, ki jih imajo kot člani
  EBA
  v skladu s to direktivo.“ |
| --- | --- |

(c)

nacionalne pristojnosti, podeljene pristojnim organom, ne ovirajo izvajanja njihovih dolžnosti, ki jih imajo kot člani
  EBA
  v skladu s to direktivo.“

| (b) | Odstavek 2 se črta. |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 2 se črta.

| (10) | Člen 44(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Odstavek 1 pristojnim organom različnih držav članic ne preprečuje izmenjave informacij ali posredovanja informacij EBA v skladu s to direktivo in drugimi direktivami, ki se nanašajo na kreditne institucije,
  in členoma 16 in 20 Uredbe (EU)št. .../2010 [EBA]
  . Take informacije veljajo za poklicno skrivnost v skladu z odstavkom 1.“ |
| --- | --- |

(10)

Člen 44(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Odstavek 1 pristojnim organom različnih držav članic ne preprečuje izmenjave informacij ali posredovanja informacij EBA v skladu s to direktivo in drugimi direktivami, ki se nanašajo na kreditne institucije,
  in členoma 16 in 20 Uredbe (EU)št. .../2010 [EBA]
  . Take informacije veljajo za poklicno skrivnost v skladu z odstavkom 1.“

| (11) | ▐ Člen 46 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 46

  Države članice in
  EBA lahko v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA]
  sporazume o sodelovanju, ki predvidevajo izmenjavo informacij, sklepajo s pristojnimi organi tretjih držav ali z organi ali subjekti tretjih držav, opredeljenimi v členu 47 in členu 48(1)
  te direktive
  , samo če za razkrite informacije velja jamstvo poklicne skrivnosti, ki je najmanj enakovredno jamstvu, zahtevanemu v skladu s členom 44(1)
  te direktive
  .
  Taka izmenjava informacij je namenjena opravljanju nalog nadzora teh organov ali subjektov.


  Če podatki izvirajo iz druge države članice, se lahko razkrijejo samo ob izrecnem soglasju organov, ki so jih razkrili, in, kadar je primerno, le za namen, ki so ga ti organi odobrili.“ |
| --- | --- |

(11)

▐ Člen 46 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 46

Države članice in
  EBA lahko v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA]
  sporazume o sodelovanju, ki predvidevajo izmenjavo informacij, sklepajo s pristojnimi organi tretjih držav ali z organi ali subjekti tretjih držav, opredeljenimi v členu 47 in členu 48(1)
  te direktive
  , samo če za razkrite informacije velja jamstvo poklicne skrivnosti, ki je najmanj enakovredno jamstvu, zahtevanemu v skladu s členom 44(1)
  te direktive
  .
  Taka izmenjava informacij je namenjena opravljanju nalog nadzora teh organov ali subjektov.

Če podatki izvirajo iz druge države članice, se lahko razkrijejo samo ob izrecnem soglasju organov, ki so jih razkrili, in, kadar je primerno, le za namen, ki so ga ti organi odobrili.“

| (12) | Člen 49 se spremeni:






  (a) | ▐ prvi odstavek
  se nadomesti z naslednjim
  :


  „Ta oddelek pristojnemu organu ne preprečuje, da bi posredoval informacije naslednjim subjektom za opravljanje njihovih nalog:










  (a) | centralnim bankam Evropskega sistema centralnih bank in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarnih organov, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike in s tem povezanim zagotavljanjem likvidnosti, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave, ter varovanjem stabilnosti finančnega sistema; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Člen 49 se spremeni:

(a)

▐ prvi odstavek
  se nadomesti z naslednjim
  :

„Ta oddelek pristojnemu organu ne preprečuje, da bi posredoval informacije naslednjim subjektom za opravljanje njihovih nalog:

(a)

centralnim bankam Evropskega sistema centralnih bank in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarnih organov, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike in s tem povezanim zagotavljanjem likvidnosti, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave, ter varovanjem stabilnosti finančnega sistema;

| (b) | po potrebi drugim javnim organom, odgovornim za nadzor plačilnih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi drugim javnim organom, odgovornim za nadzor plačilnih sistemov;

| (c) | Evropskemu odboru za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , če so informacije pomembne za opravljanje njegovih zakonsko predpisanih nalog v skladu z Uredbo
  (EU) št. .../2010
  .../... Evropskega parlamenta in Sveta ▐. |
| --- | --- |

(c)

Evropskemu odboru za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , če so informacije pomembne za opravljanje njegovih zakonsko predpisanih nalog v skladu z Uredbo
  (EU) št. .../2010
  .../... Evropskega parlamenta in Sveta ▐.

Prav tako ta oddelek ne preprečuje takim organom ali subjektom iz prvega pododstavka, da posredujejo take informacije pristojnim organom, ki jih bodo morda potrebovali za namene iz člena 45“;

| (b) | Četrti odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „V izrednih razmerah iz člena 130(1) države članice pristojnim organom dovolijo, da
  nemudoma
  sporočijo informacije centralnim bankam v Evropskem sistemu centralnih bank, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike in s tem povezanimi likvidnostnimi sredstvi, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev ter varovanjem stabilnosti finančnega sistema, in
  ESRB v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [ESRB]
  , kadar so te informacije pomembne za opravljanje njegovih zakonsko predpisanih nalog.“ |
| --- | --- |

(b)

Četrti odstavek se nadomesti z naslednjim:

„V izrednih razmerah iz člena 130(1) države članice pristojnim organom dovolijo, da
  nemudoma
  sporočijo informacije centralnim bankam v Evropskem sistemu centralnih bank, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike in s tem povezanimi likvidnostnimi sredstvi, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev ter varovanjem stabilnosti finančnega sistema, in
  ESRB v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010 [ESRB]
  , kadar so te informacije pomembne za opravljanje njegovih zakonsko predpisanih nalog.“

| (13) | Člen 63a se spremeni:






  (a) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Določbe, ki urejajo instrument, predpisujejo, da so glavnica, neplačane obresti ali dividende take, da absorbirajo izgubo in ne ovirajo dokapitalizacije kreditne institucije z ustreznimi mehanizmi, ki jih je pripravil
  EBA
  v skladu z odstavkom 6.“ |
| --- | --- | --- |

(13)

Člen 63a se spremeni:

(a)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Določbe, ki urejajo instrument, predpisujejo, da so glavnica, neplačane obresti ali dividende take, da absorbirajo izgubo in ne ovirajo dokapitalizacije kreditne institucije z ustreznimi mehanizmi, ki jih je pripravil
  EBA
  v skladu z odstavkom 6.“

| (b) | Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  odstavka 1 tega člena in
  za zagotovitev konvergence
  nadzornih praks Evropski bančni organ pripravi osnutke tehničnih standardov,
  da se podrobno opredelijo zahteve, ki veljajo za
  instrumente iz odstavka 1 tega člena. Organ predloži Komisiji navedene osnutke
  regulativnih
  standardov do 1. januarja 2014.


  Komisija se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št. .../
  2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  predhodnega
  pododstavka.
  Poleg tega
  EBA
  izda smernice v zvezi z instrumenti iz točke (a) prvega odstavka člena 57.


  EBA
  spremlja uporabo
  teh smernic
  .“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  odstavka 1 tega člena in
  za zagotovitev konvergence
  nadzornih praks Evropski bančni organ pripravi osnutke tehničnih standardov,
  da se podrobno opredelijo zahteve, ki veljajo za
  instrumente iz odstavka 1 tega člena. Organ predloži Komisiji navedene osnutke
  regulativnih
  standardov do 1. januarja 2014.

Komisija se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št. .../
  2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  predhodnega
  pododstavka.

Poleg tega
  EBA
  izda smernice v zvezi z instrumenti iz točke (a) prvega odstavka člena 57.

EBA
  spremlja uporabo
  teh smernic
  .“

| (14) | Drugi pododstavek člena 74(2) se nadomesti z naslednjim:


  „Za zagotovitev enotne uporabe te direktive
  uporabljajo pristojni organi za sporočanje izračunov kreditnih institucij od 31. decembra 2012 enotne obrazce za poročanje ter poročajo enako pogosto, v istem jeziku in v istem roku.
  EBA
  za zagotovitev enotne uporabe te direktive pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da bi se v
  Evropski uniji
  pred 1. januarjem 2012 uvedli enotni obrazci za poročanje (
  z ustreznimi navodili
  ) ter da bi se poročalo enako pogosto ▐ in v istem roku. Oblike poročanja so sorazmerne z naravo, obsegom in kompleksnostjo dejavnosti kreditnih institucij.


  Za zagotovitev enotne uporabe te direktive EBA prav tako pripravi osnutek tehničnih izvedbenih standardov o IT rešitvah, ki jih je treba uporabljati pri tovrstnem poročanju.


  Komisija
  se pooblasti

  , da sprejme osnutek tehničnih
  izvedbenih
  standardov iz
  drugega in tretjega
  pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EBA].“ |
| --- | --- |

(14)

Drugi pododstavek člena 74(2) se nadomesti z naslednjim:

„Za zagotovitev enotne uporabe te direktive
  uporabljajo pristojni organi za sporočanje izračunov kreditnih institucij od 31. decembra 2012 enotne obrazce za poročanje ter poročajo enako pogosto, v istem jeziku in v istem roku.
  EBA
  za zagotovitev enotne uporabe te direktive pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da bi se v
  Evropski uniji
  pred 1. januarjem 2012 uvedli enotni obrazci za poročanje (
  z ustreznimi navodili
  ) ter da bi se poročalo enako pogosto ▐ in v istem roku. Oblike poročanja so sorazmerne z naravo, obsegom in kompleksnostjo dejavnosti kreditnih institucij.

Za zagotovitev enotne uporabe te direktive EBA prav tako pripravi osnutek tehničnih izvedbenih standardov o IT rešitvah, ki jih je treba uporabljati pri tovrstnem poročanju.

Komisija
  se pooblasti

  , da sprejme osnutek tehničnih
  izvedbenih
  standardov iz
  drugega in tretjega
  pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EBA].“

| (15) | Členu 81(2) se dodata naslednja pododstavka:
  „Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti tega člena
  pripravi
  EBA
  po posvetovanju z
  ESMA
  osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  metodologije ocenjevanja v zvezi z bonitetnimi ocenami.
  EBA
  predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a)
  drugega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(15)

Členu 81(2) se dodata naslednja pododstavka:

„Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti tega člena
  pripravi
  EBA
  po posvetovanju z
  ESMA
  osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  metodologije ocenjevanja v zvezi z bonitetnimi ocenami.
  EBA
  predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a)
  drugega pododstavka.“

| (16) | Členu 84(2) se dodata naslednja pododstavka:
  „Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti s tem členom EBA
  po posvetovanju z
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  metodologije ocenjevanja v zvezi z bonitetnimi ocenami.
  EBA predloži navedene osnutke tehničnih standardov Komisiji do 1. januarja 2014.


  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a) prvega
  pododstavka.“ |
| --- | --- |

(16)

Členu 84(2) se dodata naslednja pododstavka:

„Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti s tem členom EBA
  po posvetovanju z
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  metodologije ocenjevanja v zvezi z bonitetnimi ocenami.
  EBA predloži navedene osnutke tehničnih standardov Komisiji do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a) prvega
  pododstavka.“

| (17) | Členu 97(2) se dodata naslednja pododstavka:
  „Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti tega člena
  pripravi
  EBA
  po posvetovanju z
  ESMA
  osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  metodologije ocenjevanja v zvezi z bonitetnimi ocenami.
  EBA
  predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a) prvega
  pododstavka.“ |
| --- | --- |

(17)

Členu 97(2) se dodata naslednja pododstavka:

„Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti tega člena
  pripravi
  EBA
  po posvetovanju z
  ESMA
  osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  metodologije ocenjevanja v zvezi z bonitetnimi ocenami.
  EBA
  predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a) prvega
  pododstavka.“

| (18) | Členu 105(1) se dodata naslednja pododstavka:
  „Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega člena
  EBA
  lahko pripravi osnutek
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredeli metodologija ocenjevanja
  , v skladu s katero pristojni organi kreditnim institucijam dovolijo uporabo naprednega pristopa.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št
  . .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a)
  drugega pododstavka.“ ▐ |
| --- | --- |

(18)

Členu 105(1) se dodata naslednja pododstavka:

„Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega člena
  EBA
  lahko pripravi osnutek
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredeli metodologija ocenjevanja
  , v skladu s katero pristojni organi kreditnim institucijam dovolijo uporabo naprednega pristopa.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št
  . .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a)
  drugega pododstavka.“ ▐

| (19) | Drugi
  pododstavek člena 106(2) se nadomesti z naslednjim:
  „Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega odstavka
  EBA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo izjeme
  iz točk (c) in (d)
  ter pogoji, na podlagi katerih bo v skladu z odstavkom (3) določeno, ali obstaja skupina povezanih strank
  .
  EBA
  predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a) drugega
  pododstavka.“ |
| --- | --- |

(19)

Drugi
  pododstavek člena 106(2) se nadomesti z naslednjim:

„Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega odstavka
  EBA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo izjeme
  iz točk (c) in (d)
  ter pogoji, na podlagi katerih bo v skladu z odstavkom (3) določeno, ali obstaja skupina povezanih strank
  .
  EBA
  predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a) drugega
  pododstavka.“

| (20) | Člen 110(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice določijo, da se poroča vsaj dvakrat na leto. Pristojni organi od 31. decembra 2012 uporabljajo enotne obrazce za poročanje ter poročajo enako pogosto in v istem roku ▐. Za zagotovitev enotne uporabe
  te
  direktive
  EBA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da bi se v
  Evropski uniji
  pred 1. januarjem 2012 uvedli enotni obrazci za poročanje
  (z ustreznimi navodili)
  ter da bi se poročalo enako pogosto ▐ in v istem roku. Oblike poročanja so sorazmerne z naravo, obsegom in kompleksnostjo dejavnosti kreditnih institucij.


  Za zagotovitev enotne uporabe te direktive EBA prav tako pripravi osnutek tehničnih izvedbenih standardov o IT rešitvah, ki jih je treba uporabljati pri tovrstnem poročanju.


  Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega
  in drugega
  pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EBA].“ |
| --- | --- |

(20)

Člen 110(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice določijo, da se poroča vsaj dvakrat na leto. Pristojni organi od 31. decembra 2012 uporabljajo enotne obrazce za poročanje ter poročajo enako pogosto in v istem roku ▐. Za zagotovitev enotne uporabe
  te
  direktive
  EBA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da bi se v
  Evropski uniji
  pred 1. januarjem 2012 uvedli enotni obrazci za poročanje
  (z ustreznimi navodili)
  ter da bi se poročalo enako pogosto ▐ in v istem roku. Oblike poročanja so sorazmerne z naravo, obsegom in kompleksnostjo dejavnosti kreditnih institucij.

Za zagotovitev enotne uporabe te direktive EBA prav tako pripravi osnutek tehničnih izvedbenih standardov o IT rešitvah, ki jih je treba uporabljati pri tovrstnem poročanju.

Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega
  in drugega
  pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EBA].“

| (20a) | Členu 111(1) se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:




  „Države članice lahko določijo zgornjo mejo, ki je nižja od 150 milijonov EUR, in o tem obvestijo EBA in Komisijo.“ |
| --- | --- |

(20a)

Členu 111(1) se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Države članice lahko določijo zgornjo mejo, ki je nižja od 150 milijonov EUR, in o tem obvestijo EBA in Komisijo.“

| (21) | Člen 122a(10) se nadomesti z:
  „10.   
  EBA
  letno poroča Komisiji, ali pristojni organi izpolnjujejo obveznosti iz tega člena.
  Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega člena
  EBA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov za
  zbliževanje nadzornih praks v zvezi s tem členom
  , vključno z ukrepi, sprejetimi v primeru kršitve obveznosti glede potrebne skrbnosti in upravljanja s tveganji.
  EBA
  predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a) drugega
  pododstavka.“ |
| --- | --- |

(21)

Člen 122a(10) se nadomesti z:

„10.   
  EBA
  letno poroča Komisiji, ali pristojni organi izpolnjujejo obveznosti iz tega člena.

Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega člena
  EBA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov za
  zbliževanje nadzornih praks v zvezi s tem členom
  , vključno z ukrepi, sprejetimi v primeru kršitve obveznosti glede potrebne skrbnosti in upravljanja s tveganji.
  EBA
  predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a) drugega
  pododstavka.“

| (22) | Členu 124 se doda naslednji odstavek ▐:
  „6.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega člena
  lahko EBA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  pogoji uporabe tega člena in skupni postopek ocene tveganja
  ter metodologija
  .
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a)
  prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(22)

Členu 124 se doda naslednji odstavek ▐:

„6.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega člena
  lahko EBA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  pogoji uporabe tega člena in skupni postopek ocene tveganja
  ter metodologija
  .

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EBA] sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a)
  prvega pododstavka.“

| (22a) | Člen 126(4) se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Pristojni organi obvestijo EBA in Komisijo o vsakem dogovoru v okviru odstavka 3.“ |
| --- | --- |

(22a)

Člen 126(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Pristojni organi obvestijo EBA in Komisijo o vsakem dogovoru v okviru odstavka 3.“

| (22b) | Členu 129(1) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:



  „Kadar konsolidacijski nadzornik ne opravi nalog iz prvega pododstavka ali kadar pristojni organi ne sodelujejo s kosolidacijskim nadzornikom v obsegu, ki ga zahteva prvi pododstavek, lahko kateri koli zadevni pristojni organ o tej zadevi obvesti EBA, ki pa lahko ukrepa v skladu s členom 11 Uredbe .../2010 [EBA].“ |
| --- | --- |

(22b)

Členu 129(1) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Kadar konsolidacijski nadzornik ne opravi nalog iz prvega pododstavka ali kadar pristojni organi ne sodelujejo s kosolidacijskim nadzornikom v obsegu, ki ga zahteva prvi pododstavek, lahko kateri koli zadevni pristojni organ o tej zadevi obvesti EBA, ki pa lahko ukrepa v skladu s členom 11 Uredbe .../2010 [EBA].“

| (23) | Peti pododstavek člena 129(2) se nadomesti z naslednjim:
  „▐
  Če je
  kateri koli od zadevnih
  pristojnih
  organov
  ob koncu šestmesečnega obdobja zadevo v skladu s členom 11 uredbe
  (EU) št. .../...2010 [EBA]
  predložil EBA, konsolidacijski nadzornik
  odloži svojo odločitev in
  počaka na odločitev, ki jo lahko
  EBA
  v skladu s členom 11(3) te uredbe sprejme
  EBA o tej odločitvi
  , nato pa sam
  sprejme odločitev
  skladno z odločitvijo
  EBA
  . Šestmesečno obdobje se šteje kot obdobje usklajevanja v skladu s
  to
  uredbo.
  EBA
  sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po koncu šestmesečnega obdobja ali po sprejemu skupne odločitve ne more več predložiti
  EBA
  .“ |
| --- | --- |

(23)

Peti pododstavek člena 129(2) se nadomesti z naslednjim:

„▐

Če je
  kateri koli od zadevnih
  pristojnih
  organov
  ob koncu šestmesečnega obdobja zadevo v skladu s členom 11 uredbe
  (EU) št. .../...2010 [EBA]
  predložil EBA, konsolidacijski nadzornik
  odloži svojo odločitev in
  počaka na odločitev, ki jo lahko
  EBA
  v skladu s členom 11(3) te uredbe sprejme
  EBA o tej odločitvi
  , nato pa sam
  sprejme odločitev
  skladno z odločitvijo
  EBA
  . Šestmesečno obdobje se šteje kot obdobje usklajevanja v skladu s
  to
  uredbo.
  EBA
  sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po koncu šestmesečnega obdobja ali po sprejemu skupne odločitve ne more več predložiti
  EBA
  .“

| (23a) | Členu 129 (2) se doda naslednji pododstavek:




  „EBA lahko pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za zagotovitev enotnih pogojev uporabe postopka skupnega odločanja iz tega odstavka v zvezi z vlogami za dovoljenja iz členov 84(1), 87(9) in 105 ter dela 6 Priloge III, da se poenostavi sprejemanje skupnih odločitev.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutek izvedbenih tehničnih standardov iz prejšnjih dveh pododstavkov v skladu s členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA].“ |
| --- | --- |

(23a)

Členu 129 (2) se doda naslednji pododstavek:

„EBA lahko pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za zagotovitev enotnih pogojev uporabe postopka skupnega odločanja iz tega odstavka v zvezi z vlogami za dovoljenja iz členov 84(1), 87(9) in 105 ter dela 6 Priloge III, da se poenostavi sprejemanje skupnih odločitev.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutek izvedbenih tehničnih standardov iz prejšnjih dveh pododstavkov v skladu s členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA].“

| (24) | Člen 129(3) se spremeni:






  (a) | V tretjem pododstavku se
  izraz
  „Odbor evropskih bančnih nadzornikov“ nadomesti z „Evropskim bančnim organom“. |
| --- | --- | --- |

(24)

Člen 129(3) se spremeni:

(a)

V tretjem pododstavku se
  izraz
  „Odbor evropskih bančnih nadzornikov“ nadomesti z „Evropskim bančnim organom“.

| (b) | četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Če pristojni organi v štirih mesecih ne sprejmejo skupne odločitve, sprejme konsolidacijski nadzornik na konsolidirani osnovi odločitev o uporabi členov 123 in 124 ter člena 136(2) po ustrezni obravnavi ocene tveganja podrejenih družb, ki jo izdelajo ustrezni pristojni organi. Če je
  kateri koli od zadevnih
  pristojnih
  organov
  v skladu s členom 11 Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA]
  ob koncu štirimesečnega obdobja zadevo predložil EBA, konsolidacijski nadzornik
  odloži svojo odločitev in
  počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 11(3) navedene uredbe sprejme EBA, nato pa
  sprejme odločitev
  skladno z odločitvijo
  EBA
  . Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu z Uredbo.
  EBA
  sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejemu skupne odločitve ne predloži
  EBA
  .“ |
| --- | --- |

(b)

četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Če pristojni organi v štirih mesecih ne sprejmejo skupne odločitve, sprejme konsolidacijski nadzornik na konsolidirani osnovi odločitev o uporabi členov 123 in 124 ter člena 136(2) po ustrezni obravnavi ocene tveganja podrejenih družb, ki jo izdelajo ustrezni pristojni organi. Če je
  kateri koli od zadevnih
  pristojnih
  organov
  v skladu s členom 11 Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA]
  ob koncu štirimesečnega obdobja zadevo predložil EBA, konsolidacijski nadzornik
  odloži svojo odločitev in
  počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 11(3) navedene uredbe sprejme EBA, nato pa
  sprejme odločitev
  skladno z odločitvijo
  EBA
  . Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu z Uredbo.
  EBA
  sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejemu skupne odločitve ne predloži
  EBA
  .“

| (c) | peti pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Odločitev o uporabi členov 123 in 124 ter člena 136(2) sprejmejo pristojni organi, ki so odgovorni za nadzor podrejenih družb nadrejene kreditne institucije EU ali nadrejenega finančnega holdinga EU na individualni ali subkonsolidirani osnovi, po ustrezni obravnavi stališč in pridržkov konsolidacijskega nadzornika. Če je
  kateri koli od zadevnih pristojnih organov
  v skladu s členom 11 Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA]
  ob koncu štirimesečnega obdobja zadevo predložil
  EBA
  , pristojni organi
  odložijo svojo odločitev in
  počakajo na odločitev, ki
  jo
  v skladu s členom 11(3) navedene uredbe
  sprejme
  EBA, nato pa sprejme odločitev skladno z odločitvijo
  EBA
  . Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu z Uredbo.
  EBA
  sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejemu skupne odločitve ne predloži
  EBA
  .“ |
| --- | --- |

(c)

peti pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Odločitev o uporabi členov 123 in 124 ter člena 136(2) sprejmejo pristojni organi, ki so odgovorni za nadzor podrejenih družb nadrejene kreditne institucije EU ali nadrejenega finančnega holdinga EU na individualni ali subkonsolidirani osnovi, po ustrezni obravnavi stališč in pridržkov konsolidacijskega nadzornika. Če je
  kateri koli od zadevnih pristojnih organov
  v skladu s členom 11 Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA]
  ob koncu štirimesečnega obdobja zadevo predložil
  EBA
  , pristojni organi
  odložijo svojo odločitev in
  počakajo na odločitev, ki
  jo
  v skladu s členom 11(3) navedene uredbe
  sprejme
  EBA, nato pa sprejme odločitev skladno z odločitvijo
  EBA
  . Štirimesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu z Uredbo.
  EBA
  sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po koncu štirimesečnega obdobja ali po sprejemu skupne odločitve ne predloži
  EBA
  .“

| (d) | Sedmi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „V primeru posvetovanja z
  EBA
  vsi pristojni organi upoštevajo njegov nasvet in pojasnijo kakršno koli bistveno odstopanje od tega nasveta.“ |
| --- | --- |

(d)

Sedmi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„V primeru posvetovanja z
  EBA
  vsi pristojni organi upoštevajo njegov nasvet in pojasnijo kakršno koli bistveno odstopanje od tega nasveta.“

| (e) | Deseti pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „▐
  EBA lahko
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se
  zagotovijo enotni
  pogoji uporabe postopka skupnega odločanja iz tega odstavka v zvezi z uporabo členov 123 in 124 ter člena
  136(2)
  in se spodbujajo skupne odločitve. ▐
  Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz
  prvega pododstavka
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [EBA].“ |
| --- | --- |

(e)

Deseti pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„▐
  EBA lahko
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se
  zagotovijo enotni
  pogoji uporabe postopka skupnega odločanja iz tega odstavka v zvezi z uporabo členov 123 in 124 ter člena
  136(2)
  in se spodbujajo skupne odločitve. ▐

Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz
  prvega pododstavka
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [EBA].“

| (25) | prvi in drugi pododstavek člena 130(1) se nadomestita z naslednjim:
  „130.   Ob nastopu izrednih razmer,
  vključno z razmerami, opredeljenimi v členu 10 Uredbe (EU) št. .../2010[EBA] in
  vključno z neugodnim razvojem na ▐ trgih, ki bi lahko ogrozile likvidnost trga in stabilnost finančnega sistema v kateri koli od držav članic, kjer je določeno podjetje skupine pridobilo dovoljenje ali kjer imajo sedež pomembne podružnice iz člena 42a, konsolidacijski nadzornik takoj, ko je mogoče, ob upoštevanju oddelka 2 poglavja 1 obvesti
  EBA, ESRB
  in organe iz četrtega pododstavka členov 49 in 50 ter sporoči vse informacije, bistvene za opravljanje njihovih nalog. Navedene obveznosti se uporabljajo za vse pristojne organe iz členov 125 in 125 ter za pristojni organ, določen v skladu s členom 129(1).
  Če organ iz četrtega pododstavka člena 49 izve za razmere, opisane v prvem pododstavku tega odstavka, takoj, ko je mogoče, obvesti pristojne organe iz členov 125 in 126 ter
  EBA
  .“ |
| --- | --- |

(25)

prvi in drugi pododstavek člena 130(1) se nadomestita z naslednjim:

„130.   Ob nastopu izrednih razmer,
  vključno z razmerami, opredeljenimi v členu 10 Uredbe (EU) št. .../2010[EBA] in
  vključno z neugodnim razvojem na ▐ trgih, ki bi lahko ogrozile likvidnost trga in stabilnost finančnega sistema v kateri koli od držav članic, kjer je določeno podjetje skupine pridobilo dovoljenje ali kjer imajo sedež pomembne podružnice iz člena 42a, konsolidacijski nadzornik takoj, ko je mogoče, ob upoštevanju oddelka 2 poglavja 1 obvesti
  EBA, ESRB
  in organe iz četrtega pododstavka členov 49 in 50 ter sporoči vse informacije, bistvene za opravljanje njihovih nalog. Navedene obveznosti se uporabljajo za vse pristojne organe iz členov 125 in 125 ter za pristojni organ, določen v skladu s členom 129(1).

Če organ iz četrtega pododstavka člena 49 izve za razmere, opisane v prvem pododstavku tega odstavka, takoj, ko je mogoče, obvesti pristojne organe iz členov 125 in 126 ter
  EBA
  .“

| (26) | Členu 131 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Pristojni organi, odgovorni za izdajo dovoljenja podrejeni družbi, katerega nadrejena družba je kreditna institucija, lahko
  v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA]
  z dvostranskim sporazumom prenesejo svojo odgovornost nadzora na pristojne organe, ki so nadrejeni družbi izdali dovoljenje in jo nadzorujejo, tako da prevzamejo odgovornost nadzora podrejene družbe v skladu s to direktivo. O obstoju in vsebini takih sporazumov je treba obveščati
  EBA
  . Ta posreduje te informacije pristojnim organom v drugih državah članicah in Evropskemu odboru za bančništvo.“ |
| --- | --- |

(26)

Členu 131 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

„Pristojni organi, odgovorni za izdajo dovoljenja podrejeni družbi, katerega nadrejena družba je kreditna institucija, lahko
  v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA]
  z dvostranskim sporazumom prenesejo svojo odgovornost nadzora na pristojne organe, ki so nadrejeni družbi izdali dovoljenje in jo nadzorujejo, tako da prevzamejo odgovornost nadzora podrejene družbe v skladu s to direktivo. O obstoju in vsebini takih sporazumov je treba obveščati
  EBA
  . Ta posreduje te informacije pristojnim organom v drugih državah članicah in Evropskemu odboru za bančništvo.“

| (27) | Člen
  131a
  se spremeni:








  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Konsolidacijski nadzornik ustanovi kolegije nadzornikov, da se omogoči lažje izvajanje nalog iz člena 129 in člena 130(1), ter ob upoštevanju zahtev o zaupnosti iz odstavka 2 tega člena in skladnosti s pravom Unije po potrebi zagotovi primerno usklajevanje in sodelovanje z ustreznimi pristojnimi organi tretjih držav.




  EBA vodi zagotavljanje, spodbujanje in spremljanje učinkovitega, uspešnega in usklajenega delovanja kolegijev iz tega člena v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA]. EBA v ta namen sodeluje kot meni, da je ustrezno in se v ta namen šteje kot pristojni organ.




  Kolegiji nadzornikov zagotovijo okvir za konsolidacijskega nadzornika, EBA in druge zadevne pristojne organe za opravljanje naslednjih nalog:










  (a) | medsebojna izmenjava informacij in z organom EBA v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA]; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Člen
  131a
  se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Konsolidacijski nadzornik ustanovi kolegije nadzornikov, da se omogoči lažje izvajanje nalog iz člena 129 in člena 130(1), ter ob upoštevanju zahtev o zaupnosti iz odstavka 2 tega člena in skladnosti s pravom Unije po potrebi zagotovi primerno usklajevanje in sodelovanje z ustreznimi pristojnimi organi tretjih držav.

EBA vodi zagotavljanje, spodbujanje in spremljanje učinkovitega, uspešnega in usklajenega delovanja kolegijev iz tega člena v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA]. EBA v ta namen sodeluje kot meni, da je ustrezno in se v ta namen šteje kot pristojni organ.

Kolegiji nadzornikov zagotovijo okvir za konsolidacijskega nadzornika, EBA in druge zadevne pristojne organe za opravljanje naslednjih nalog:

(a)

medsebojna izmenjava informacij in z organom EBA v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA];

| (b) | dogovor o prostovoljnem poverjanju nalog in po potrebi prostovoljnem delegiranju odgovornosti; |
| --- | --- |

(b)

dogovor o prostovoljnem poverjanju nalog in po potrebi prostovoljnem delegiranju odgovornosti;

| (c) | določitev programov nadzorstvenih pregledov na podlagi ocene tveganja skupine v skladu s členom 124; |
| --- | --- |

(c)

določitev programov nadzorstvenih pregledov na podlagi ocene tveganja skupine v skladu s členom 124;

| (d) | povečanje učinkovitosti nadzora z odpravo nepotrebnega podvajanja nadzornih zahtev, vključno v zvezi z zahtevami po podatkih iz člena 130(2) in člena 132(2); |
| --- | --- |

(d)

povečanje učinkovitosti nadzora z odpravo nepotrebnega podvajanja nadzornih zahtev, vključno v zvezi z zahtevami po podatkih iz člena 130(2) in člena 132(2);

| (e) | dosledno uporabo zahtev glede varnega in skrbnega poslovanja iz te direktive za vse subjekte znotraj bančne skupine, brez poseganja v možnosti in diskrecijske pravice, ki izhajajo iz zakonodaje Skupnosti; |
| --- | --- |

(e)

dosledno uporabo zahtev glede varnega in skrbnega poslovanja iz te direktive za vse subjekte znotraj bančne skupine, brez poseganja v možnosti in diskrecijske pravice, ki izhajajo iz zakonodaje Skupnosti;

| (f) | uporabo člena 129(1)(c) ob upoštevanju drugih forumov, ki so lahko ustanovljeni na tem področju. |
| --- | --- |

(f)

uporabo člena 129(1)(c) ob upoštevanju drugih forumov, ki so lahko ustanovljeni na tem področju.

Pristojni organi in EBA, ki sodelujejo v kolegijih nadzornikov, tesno sodelujejo. Zahteve o zaupnosti na podlagi oddelka 2 poglavja 1 pristojnim organom ne preprečujejo izmenjave zaupnih informacij v okviru kolegijev nadzornikov. Ustanovitev in delovanje kolegijev nadzornikov ne vpliva na pravice in odgovornosti pristojnih organov iz te direktive.“

| (b) | odstavek 2 se spremeni:










  (i) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega člena
  in člena 42a(3) lahko EBA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov
  , da se podrobno opredelijo splošni pogoji delovanja
  kolegijev.


  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA] sprejme osnutke regulativnih standardov iz točke (a) drugega pododstavka.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega člena
  in člena 42a(3) lahko EBA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov
  , da se podrobno opredelijo splošni pogoji delovanja
  kolegijev.

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA] sprejme osnutke regulativnih standardov iz točke (a) drugega pododstavka.“

| (ii) | šesti
  pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Konsolidacijski nadzornik ob upoštevanju zahtev o zaupnosti na podlagi oddelka 2 poglavja 1 obvesti
  EBA
  o dejavnostih kolegija nadzornikov, tudi v izrednih razmerah, in
  EBA
  sporoči vse informacije, ki so še posebej pomembne za namene nadzorne konvergence.“ |
| --- | --- |

(ii)

šesti
  pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Konsolidacijski nadzornik ob upoštevanju zahtev o zaupnosti na podlagi oddelka 2 poglavja 1 obvesti
  EBA
  o dejavnostih kolegija nadzornikov, tudi v izrednih razmerah, in
  EBA
  sporoči vse informacije, ki so še posebej pomembne za namene nadzorne konvergence.“

| (27a) | Členu 132(1) se za prvim pododstavkom vstavijo naslednji pododstavki:




  „Pristojni organi sodelujejo z organom EBA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [EBA].




  Pristojni organi nemudoma posredujejo vse potrebne informacije organu EBA, da bo lahko opravil svoje naloge iz te direktive in iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA].“ |
| --- | --- |

(27a)

Členu 132(1) se za prvim pododstavkom vstavijo naslednji pododstavki:

„Pristojni organi sodelujejo z organom EBA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [EBA].

Pristojni organi nemudoma posredujejo vse potrebne informacije organu EBA, da bo lahko opravil svoje naloge iz te direktive in iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA].“

| (27b) | Členu 140 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Pristojni organi, odgovorni za nadzor na konsolidirani osnovi, sestavijo sezname finančnih holdingov iz člena 71(2). Te sezname posredujejo pristojnim organom v drugih državah članicah, EBA in Komisiji.“ |
| --- | --- |

(27b)

Členu 140 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Pristojni organi, odgovorni za nadzor na konsolidirani osnovi, sestavijo sezname finančnih holdingov iz člena 71(2). Te sezname posredujejo pristojnim organom v drugih državah članicah, EBA in Komisiji.“

| (28) | Člen 143(2) se spremeni:






  (a) | na koncu prvega pododstavka se doda naslednji stavek:


  „EBA
  pomaga Komisiji in Evropskemu odboru za bančništvo pri izvajanju navedenih nalog, vključno v zvezi s tem, ali je treba ta navodila posodabljati.“ |
| --- | --- | --- |

(28)

Člen 143(2) se spremeni:

(a)

na koncu prvega pododstavka se doda naslednji stavek:

„EBA
  pomaga Komisiji in Evropskemu odboru za bančništvo pri izvajanju navedenih nalog, vključno v zvezi s tem, ali je treba ta navodila posodabljati.“

| (b) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Pristojni organi, ki opravljajo preverjanje iz prvega pododstavka odstavka 1, upoštevajo ta navodila. Za ta namen se pristojni organ posvetuje z EBA, preden sprejme odločitev.“ |
| --- | --- |

(b)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Pristojni organi, ki opravljajo preverjanje iz prvega pododstavka odstavka 1, upoštevajo ta navodila. Za ta namen se pristojni organ posvetuje z EBA, preden sprejme odločitev.“

| (28a) | Členu 143(3) se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:




  „Te nadzorne tehnike morajo biti pripravljene tako, da uresničijo cilje konsolidiranega nadzora, ki so določeni v tem poglavju, in je o njih treba obvestiti druge pristojne organe, EBA in Komisijo.“ |
| --- | --- |

(28a)

Členu 143(3) se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Te nadzorne tehnike morajo biti pripravljene tako, da uresničijo cilje konsolidiranega nadzora, ki so določeni v tem poglavju, in je o njih treba obvestiti druge pristojne organe, EBA in Komisijo.“

| (29) | Členu 144 se doda naslednji odstavek:
  „Za zagotovitev enotne uporabe tega člena Evropski bančni organ pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo ▐ oblika, struktura, seznam vsebine in letna objava podatkov razkritja iz tega člena. Organ predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.
  Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz tretjega pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA].
  “ |
| --- | --- |

(29)

Členu 144 se doda naslednji odstavek:

„Za zagotovitev enotne uporabe tega člena Evropski bančni organ pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo ▐ oblika, struktura, seznam vsebine in letna objava podatkov razkritja iz tega člena. Organ predloži Komisiji navedene osnutke tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz tretjega pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010 [EBA].
  “

| (30) | Členu 150 se doda naslednji odstavek:






  (a) | Doda se naslednji odstavek 3:
  „3.   
  EBA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov za
  zagotovitev enotne uporabe te direktive ob upoštevanju:








  (a) | pogojev uporabe točk 15–17 Priloge V; |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Členu 150 se doda naslednji odstavek:

(a)

Doda se naslednji odstavek 3:

„3.   
  EBA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov za
  zagotovitev enotne uporabe te direktive ob upoštevanju:

(a)

pogojev uporabe točk 15–17 Priloge V;

| (b) | pogojev uporabe dela 2 Priloge VI v zvezi s kvantitativnimi dejavniki iz točke 12, kvalitativnimi dejavniki iz točke 13 in merilom iz točke 14. |
| --- | --- |

(b)

pogojev uporabe dela 2 Priloge VI v zvezi s kvantitativnimi dejavniki iz točke 12, kvalitativnimi dejavniki iz točke 13 in merilom iz točke 14.

EBA
  predloži navedene osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov Komisiji do 1. januarja 2014.

Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutek tehničnih
  izvedbenih
  standardov iz prvega
  in prvega pododstavka
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [EBA].“

| (31) | ▐ Člen 156 se spremeni
  , kot sledi
  :








  (a) | „Odbor evropskih bančnih nadzornikov“ se nadomesti z „Evropskim bančnim organom“. |
| --- | --- | --- |

(31)

▐ Člen 156 se spremeni
  , kot sledi
  :

(a)

„Odbor evropskih bančnih nadzornikov“ se nadomesti z „Evropskim bančnim organom“.

| (b) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Komisija v sodelovanju z EBA in državami članicami ter ob upoštevanju prispevka Evropske centralne banke redno spremlja, ali ta direktiva, skupaj z Direktivo 2006/49/ES, znatno vpliva na gospodarski cikel, in glede na navedeni pregled obravnava, ali so upravičeni morebitni popravni ukrepi.“ |
| --- | --- |

(b)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Komisija v sodelovanju z EBA in državami članicami ter ob upoštevanju prispevka Evropske centralne banke redno spremlja, ali ta direktiva, skupaj z Direktivo 2006/49/ES, znatno vpliva na gospodarski cikel, in glede na navedeni pregled obravnava, ali so upravičeni morebitni popravni ukrepi.“

Člen 10

Spremembe Direktive 2006/49/ES

Direktiva 2006/49/ES se spremeni:

| (1) | Členu 18 ▐ se doda naslednji odstavek:
  „5.   ▐ Evropski bančni organ
  (EBA)
  , ustanovljen z Uredbo
  (EU) št.
  ...
  /2010
  Evropskega parlamenta in Sveta, lahko pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov,
  da se natančno opredeli metodologija ocenjevanja, v skladu s katero
  pristojni organi ▐ institucijam dovolijo uporabo notranjih modelov za izračun kapitalskih zahtev v skladu s to direktivo.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a)
  prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(1)

Členu 18 ▐ se doda naslednji odstavek:

„5.   ▐ Evropski bančni organ
  (EBA)
  , ustanovljen z Uredbo
  (EU) št.
  ...
  /2010
  Evropskega parlamenta in Sveta, lahko pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov,
  da se natančno opredeli metodologija ocenjevanja, v skladu s katero
  pristojni organi ▐ institucijam dovolijo uporabo notranjih modelov za izračun kapitalskih zahtev v skladu s to direktivo.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz
  točke (a)
  prvega pododstavka.“

| (1a) | Členu 22(1) se doda naslednji pododstavek:




  „Če pristojni organi opustijo uporabo kapitalskih zahtev na konsolidirani osnovi iz tega člena, o tem obvestijo EBA in Komisijo.“ |
| --- | --- |

(1a)

Členu 22(1) se doda naslednji pododstavek:

„Če pristojni organi opustijo uporabo kapitalskih zahtev na konsolidirani osnovi iz tega člena, o tem obvestijo EBA in Komisijo.“

| (1b) | Člen 32(1) se spremeni:










  (a) | drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Pristojni organi obvestijo EBA, Svet in Komisijo o teh postopkih.“ |
| --- | --- | --- |

(1b)

Člen 32(1) se spremeni:

(a)

drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Pristojni organi obvestijo EBA, Svet in Komisijo o teh postopkih.“

| (b) | Doda se naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Evropski bančni organ izda smernice v zvezi s postopki iz prvega odstavka tega člena.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„3a.
     
  Evropski bančni organ izda smernice v zvezi s postopki iz prvega odstavka tega člena.“

| (1c) | Člen 36(1) se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Države članice določijo organe, ki so pristojni za opravljanje dolžnosti iz te direktive. Države članice o tem obvestijo EBA in Komisijo ter navedejo vse razporeditve dolžnosti.“ |
| --- | --- |

(1c)

Člen 36(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Države članice določijo organe, ki so pristojni za opravljanje dolžnosti iz te direktive. Države članice o tem obvestijo EBA in Komisijo ter navedejo vse razporeditve dolžnosti.“

| (1d) | Členu 38(1) se dodata naslednja pododstavka:




  „1.
     
  ‚Pristojni organi sodelujejo z organom EBA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [EBA].‘




  2.
     
  Pristojni organi nemudoma posredujejo vse potrebne informacije organu EBA, da bo lahko opravil svoje naloge iz te direktive in iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA].“ |
| --- | --- |

(1d)

Členu 38(1) se dodata naslednja pododstavka:

„1.
     
  ‚Pristojni organi sodelujejo z organom EBA za namene te direktive v skladu z uredbo (EU) št. .../2010 [EBA].‘

2.
     
  Pristojni organi nemudoma posredujejo vse potrebne informacije organu EBA, da bo lahko opravil svoje naloge iz te direktive in iz člena 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA].“

Člen 11

Spremembe Direktive 2009/65/ES
  (KNPVP)

Direktiva 2009/65/ES se spremeni:

| (1) | Členu 5 se doda naslednji odstavek ▐:
  „8.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti tega člena ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov, da se
  podrobno opredelijo
  ▐
  informacije
  , ki se predložijo pristojnim organom v zahtevi za izdajo dovoljenja za KNPVP.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(1)

Členu 5 se doda naslednji odstavek ▐:

„8.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti tega člena ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov, da se
  podrobno opredelijo
  ▐
  informacije
  , ki se predložijo pristojnim organom v zahtevi za izdajo dovoljenja za KNPVP.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke
  regulativnih
  standardov iz prvega pododstavka.“

| (1a) | Členu 6(1) se doda naslednji pododstavek:




  „ESMA se obvesti o vsakem izdanem dovoljenju in objavlja posodobljen seznam pooblaščenih družb za upravljanje na svojem spletnem mestu.“ |
| --- | --- |

(1a)

Členu 6(1) se doda naslednji pododstavek:

„ESMA se obvesti o vsakem izdanem dovoljenju in objavlja posodobljen seznam pooblaščenih družb za upravljanje na svojem spletnem mestu.“

| (2) | Členu 7 se doda naslednji odstavek ▐:
  „6.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega člena ▐ pripravi
  ESMA
  osnutke
  regulativnih
  standardov:








  (a) | podrobno opredelijo informacije, ki bodo predložene pristojnim organom v vlogi za izdajo dovoljenja za družbo za upravljanje, ki vključuje program dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

(2)

Členu 7 se doda naslednji odstavek ▐:

„6.   Za zagotovitev
  dosledne usklajenosti
  tega člena ▐ pripravi
  ESMA
  osnutke
  regulativnih
  standardov:

(a)

podrobno opredelijo informacije, ki bodo predložene pristojnim organom v vlogi za izdajo dovoljenja za družbo za upravljanje, ki vključuje program dejavnosti;

| (b) | podrobno opredelijo zahteve, ki veljajo za družbe za upravljanje v skladu s členom 7(2), in informacije za obveščanje, predvidene v členu 7(2). |
| --- | --- |

(b)

podrobno opredelijo zahteve, ki veljajo za družbe za upravljanje v skladu s členom 7(2), in informacije za obveščanje, predvidene v členu 7(2).

| (c) | podrobno opredelijo zahteve, ki veljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži, ter da se podrobno opredelijo ovire, ki utegnejo preprečevati učinkovito izvajanje nadzornih funkcij pristojnih organov, kakor je določeno v členih 8(1) in 10(1)–(2) Direktive 2004/39/ES, kot je navedeno v členu 11 te direktive. |
| --- | --- |

(c)

podrobno opredelijo zahteve, ki veljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži, ter da se podrobno opredelijo ovire, ki utegnejo preprečevati učinkovito izvajanje nadzornih funkcij pristojnih organov, kakor je določeno v členih 8(1) in 10(1)–(2) Direktive 2004/39/ES, kot je navedeno v členu 11 te direktive.

Organ Komisiji do 1. januarja 2014 predloži osnutke tehničnih regulativnih standardov iz točk (a) in (b).

Komisija se pooblasti za sprejetje osnutka regulativnih tehničnih standardov iz točk (a), (b) in (c) v skladu s členi 7–7d Uredbe EU št. .../2010.

Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da bi se opredelili standardni obrazci, predloge in postopki za tovrstno obvestilo ali sporočanje informacij, ki jih je treba posredovati v skladu s točkama (a) in (b) prvega pododstavka.

Organ Komisiji predloži navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutek tehničnih standardov iz četrtega pododstavka v skladu s členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010.“

| (2a) | Člen 9(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Države članice obvestijo ESMA ter Komisijo o kakršnih koli splošnih težavah, na katere naletijo KNPVP pri trženju svojih enot v kateri koli tretji državi.




  Komisija čim prej te težave, da bi našli ustrezno rešitev. Evropski organ za vrednostne papirje in trge pomaga pri opravljanju te naloge.“ |
| --- | --- |

(2a)

Člen 9(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Države članice obvestijo ESMA ter Komisijo o kakršnih koli splošnih težavah, na katere naletijo KNPVP pri trženju svojih enot v kateri koli tretji državi.

Komisija čim prej te težave, da bi našli ustrezno rešitev. Evropski organ za vrednostne papirje in trge pomaga pri opravljanju te naloge.“

| (2b) | Členu 11 se doda naslednji odstavek:




  „3.
     
  Za zagotovitev dosledne uskladitve te direktive ESA lahko pripravi osnutke regulativnih standardov, da se brez poseganja v člen 10a(2) te direktive določi izčrpen seznam informacij iz tega člena v zvezi s členom 10b(4) Direktive 2004/39/ES, ki jih morajo zainteresirani pridobitelji vključiti v svoje obvestilo.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010.




  Da bi se zagotovili enaki pogoji izvajanja tega člena, ESMA lahko pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in načini postopka posvetovanja ustreznih pristojnih organov iz tega člena v zvezi s členom 10(4) Direktive 2004/39/ES.




  Komisija lahko v skladu s členom 7e Uredbe (ES) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(2b)

Členu 11 se doda naslednji odstavek:

„3.
     
  Za zagotovitev dosledne uskladitve te direktive ESA lahko pripravi osnutke regulativnih standardov, da se brez poseganja v člen 10a(2) te direktive določi izčrpen seznam informacij iz tega člena v zvezi s členom 10b(4) Direktive 2004/39/ES, ki jih morajo zainteresirani pridobitelji vključiti v svoje obvestilo.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010.

Da bi se zagotovili enaki pogoji izvajanja tega člena, ESMA lahko pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in načini postopka posvetovanja ustreznih pristojnih organov iz tega člena v zvezi s členom 10(4) Direktive 2004/39/ES.

Komisija lahko v skladu s členom 7e Uredbe (ES) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (2c) | Člen 12(3) se spremeni:










  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Komisija brez poseganja v člen 116 do 1. julija 2010 z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b do 1. julija 2010 sprejme izvedbene ukrepe, ki opredeljujejo postopke in ureditev iz točke (a) drugega pododstavka odstavka 1 ter strukture in organizacijske zahteve za preprečevanje navzkrižja interesov iz točke (b) drugega pododstavka odstavka 1.“ |
| --- | --- | --- |

(2c)

Člen 12(3) se spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Komisija brez poseganja v člen 116 do 1. julija 2010 z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b do 1. julija 2010 sprejme izvedbene ukrepe, ki opredeljujejo postopke in ureditev iz točke (a) drugega pododstavka odstavka 1 ter strukture in organizacijske zahteve za preprečevanje navzkrižja interesov iz točke (b) drugega pododstavka odstavka 1.“

| (b) | drugi pododstavek se črta. |
| --- | --- |

(b)

drugi pododstavek se črta.

| (3) | Členu 12 se doda naslednji odstavek ▐:
  „4.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi s postopki, ureditvijo, strukturami in organizacijskimi zahtevami iz odstavka 3 tega člena.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(3)

Členu 12 se doda naslednji odstavek ▐:

„4.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi s postopki, ureditvijo, strukturami in organizacijskimi zahtevami iz odstavka 3 tega člena.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (3a) | Člen 14(2) se spremeni:










  (a) | uvodni stavek prvega pododstavka se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Komisija brez poseganja v člen 116 z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b sprejme ukrepe, s katerimi naj bi zagotovila, da družbe za upravljanje izpolnjujejo dolžnosti iz odstavka 1, zlasti kar zadeva:“ |
| --- | --- | --- |

(3a)

Člen 14(2) se spremeni:

(a)

uvodni stavek prvega pododstavka se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Komisija brez poseganja v člen 116 z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b sprejme ukrepe, s katerimi naj bi zagotovila, da družbe za upravljanje izpolnjujejo dolžnosti iz odstavka 1, zlasti kar zadeva:“

| (b) | drugi pododstavek se črta. |
| --- | --- |

(b)

drugi pododstavek se črta.

| (4) | Členu 14 se doda naslednji odstavek 3:
  „3.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi z merili, načeli in koraki iz točk (a), (b) in (c)
  drugega pododstavka
  tega člena.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(4)

Členu 14 se doda naslednji odstavek 3:

„3.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi z merili, načeli in koraki iz točk (a), (b) in (c)
  drugega pododstavka
  tega člena.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (4a) | Členu 17 se doda naslednji odstavek:




  „10.
     
  Za zagotovitev dosledne uskladitve tega člena lahko ESMA pripravi regulativne standarde, da bi opredelila, katere informacije je treba posredovati v skladu z odstavki 1, 2, 3, 8 in 9.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010.




  Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke tehničnih izvedbenih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavkoma 3 in 9.




  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(4a)

Členu 17 se doda naslednji odstavek:

„10.
     
  Za zagotovitev dosledne uskladitve tega člena lahko ESMA pripravi regulativne standarde, da bi opredelila, katere informacije je treba posredovati v skladu z odstavki 1, 2, 3, 8 in 9.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010.

Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke tehničnih izvedbenih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavkoma 3 in 9.

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“

| (4b) | Členu 18 se doda naslednji odstavek:




  „4a.
     
  Za zagotovitev dosledne uskladitve tega člena lahko ESMA pripravi regulativne standarde, da bi opredelila, katere informacije je treba posredovati v skladu z odstavki 1, 2 in 4.




  Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010.




  Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke tehničnih izvedbenih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavkoma 2 in 4.




  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(4b)

Členu 18 se doda naslednji odstavek:

„4a.
     
  Za zagotovitev dosledne uskladitve tega člena lahko ESMA pripravi regulativne standarde, da bi opredelila, katere informacije je treba posredovati v skladu z odstavki 1, 2 in 4.

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010.

Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke tehničnih izvedbenih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavkoma 2 in 4.

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“

| (4c) | Členu 20 se doda naslednji odstavek:




  „4a.
     
  Za zagotovitev dosledne uskladitve in enotne uporabe tega člena lahko ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se določijo informacije, ki jih je treba predložiti pristojnim organom v vlogi za upravljanje KNPVP, ustanovljenega v drugi državi članici.




  Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 7 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.




  Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena lahko ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se oblikujejo standardni obrazci, predloge in postopki za to zagotavljanje informacij.




  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(4c)

Členu 20 se doda naslednji odstavek:

„4a.
     
  Za zagotovitev dosledne uskladitve in enotne uporabe tega člena lahko ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se določijo informacije, ki jih je treba predložiti pristojnim organom v vlogi za upravljanje KNPVP, ustanovljenega v drugi državi članici.

Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 7 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.

Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena lahko ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se oblikujejo standardni obrazci, predloge in postopki za to zagotavljanje informacij.

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7e Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz tretjega pododstavka.“

| (5) | Prvi pododstavek člena 21(7) se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Pred uporabo postopka, določenega v odstavkih 3, 4 ali 5, lahko pristojni organi države članice gostiteljice družbe za upravljanje v nujnih primerih sprejmejo varnostne ukrepe, ki so potrebni za zaščito koristi vlagateljev in drugih, za katere se opravljajo storitve. Komisija
  , ESMA
  in pristojni organi drugih zadevnih držav članic so o teh ukrepih obveščeni ob prvi priložnosti.“ |
| --- | --- |

(5)

Prvi pododstavek člena 21(7) se nadomesti z naslednjim:

„7.   Pred uporabo postopka, določenega v odstavkih 3, 4 ali 5, lahko pristojni organi države članice gostiteljice družbe za upravljanje v nujnih primerih sprejmejo varnostne ukrepe, ki so potrebni za zaščito koristi vlagateljev in drugih, za katere se opravljajo storitve. Komisija
  , ESMA
  in pristojni organi drugih zadevnih držav članic so o teh ukrepih obveščeni ob prvi priložnosti.“

| (5a) | Drugi pododstavek člena 21(7) se nadomesti z naslednjim:




  Po posvetu s pristojnimi organi zadevne države članice lahko Komisija odloči, da mora zadevna država članica te ukrepe spremeniti ali odpraviti brez poseganja v pooblastila ESMA v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA]. |
| --- | --- |

(5a)

Drugi pododstavek člena 21(7) se nadomesti z naslednjim:

Po posvetu s pristojnimi organi zadevne države članice lahko Komisija odloči, da mora zadevna država članica te ukrepe spremeniti ali odpraviti brez poseganja v pooblastila ESMA v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA].

| (5b) | Členu 21(9) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:




  „9.
     
  Države članice obvestijo Komisijo o številu in vrsti primerov, v katerih so v skladu s členoma 17 in 20 izdale zavrnitev ali sprejele ukrepe v skladu z odstavkom 5 tega člena.“ |
| --- | --- |

(5b)

Členu 21(9) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„9.
     
  Države članice obvestijo Komisijo o številu in vrsti primerov, v katerih so v skladu s členoma 17 in 20 izdale zavrnitev ali sprejele ukrepe v skladu z odstavkom 5 tega člena.“

| (5c) | Člen 23(6) se spremeni:










  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „6.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b sprejme lahko ukrepe glede ukrepov, ki jih mora sprejeti depozitar, da bi izpolnjeval svoje obveznosti glede KNPVP, ki ga upravlja družba za upravljanje iz druge države članice, vključno s podrobnostmi, ki morajo biti vključene v standardne sporazume iz odstavka 5, ki jih uporabljajo depozitarji in družbe za upravljanje.“ |
| --- | --- | --- |

(5c)

Člen 23(6) se spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b sprejme lahko ukrepe glede ukrepov, ki jih mora sprejeti depozitar, da bi izpolnjeval svoje obveznosti glede KNPVP, ki ga upravlja družba za upravljanje iz druge države članice, vključno s podrobnostmi, ki morajo biti vključene v standardne sporazume iz odstavka 5, ki jih uporabljajo depozitarji in družbe za upravljanje.“

| (b) | drugi pododstavek člena 23(6) se črta. |
| --- | --- |

(b)

drugi pododstavek člena 23(6) se črta.

| 6. | Členu 29 se dodata naslednja
  odstavka
  :
  „5.   Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  te
  Direktive
  lahko
  ESA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov
  , da se podrobno opredelijo
  :








  (a) | informacije, ki bodo predložene pristojnim organom v vlogi za izdajo dovoljenja za investicijsko družbo, ki vključuje program dejavnosti, in |
| --- | --- | --- |

6.

Členu 29 se dodata naslednja
  odstavka
  :

„5.   Za zagotovitev
  dosledne uskladitve
  te
  Direktive
  lahko
  ESA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov
  , da se podrobno opredelijo
  :

(a)

informacije, ki bodo predložene pristojnim organom v vlogi za izdajo dovoljenja za investicijsko družbo, ki vključuje program dejavnosti, in

| (b) | ovire, ki utegnejo preprečevati učinkovito izvajanje nadzornih funkcij pristojnih organov, kakor je določeno v členu 29(1)(c). |
| --- | --- |

(b)

ovire, ki utegnejo preprečevati učinkovito izvajanje nadzornih funkcij pristojnih organov, kakor je določeno v členu 29(1)(c).

Komisija se pooblasti, da sprejme osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010.

6.
     
  Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena lahko ESMA pripravi osnutke tehničnih izvedbenih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za zagotavljanje informacij iz točke (a) odstavka 5.

Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [ESMA].“

| (6a) | Člen 32(6) se nadomesti z naslednjim:




  „6.
     
  Države članice obveščajo Evropski organ za vrednostne papirje in trge ter Komisijo o investicijskih družbah, ki izkoristijo izjeme iz odstavkov 4 in 5.“ |
| --- | --- |

(6a)

Člen 32(6) se nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Države članice obveščajo Evropski organ za vrednostne papirje in trge ter Komisijo o investicijskih družbah, ki izkoristijo izjeme iz odstavkov 4 in 5.“

| (6b) | Člen 33(6) se spremeni:










  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „6.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b sprejme lahko ukrepe glede ukrepov, ki jih mora sprejeti depozitar, da bi izpolnjeval svoje obveznosti glede KNPVP, ki ga upravlja družba za upravljanje iz druge države članice, vključno s podrobnostmi, ki morajo biti vključene v standardne sporazume iz odstavka 5, ki jih uporabljajo depozitarji in družbe za upravljanje.“ |
| --- | --- | --- |

(6b)

Člen 33(6) se spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b sprejme lahko ukrepe glede ukrepov, ki jih mora sprejeti depozitar, da bi izpolnjeval svoje obveznosti glede KNPVP, ki ga upravlja družba za upravljanje iz druge države članice, vključno s podrobnostmi, ki morajo biti vključene v standardne sporazume iz odstavka 5, ki jih uporabljajo depozitarji in družbe za upravljanje.“

| (b) | drugi pododstavek se črta. |
| --- | --- |

(b)

drugi pododstavek se črta.

| (6c) | Člen 43(5) se spremeni:










  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „5.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki opredeljujejo podrobno vsebino, obliko in način zagotavljanja informacij iz odstavkov 1 in 3.“ |
| --- | --- | --- |

(6c)

Člen 43(5) se spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„5.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki opredeljujejo podrobno vsebino, obliko in način zagotavljanja informacij iz odstavkov 1 in 3.“

| (b) | drugi pododstavek se črta. |
| --- | --- |

(b)

drugi pododstavek se črta.

| (7) | Členu 43 se doda naslednji odstavek 6:
  „6.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi z vsebino, obliko in načinom zagotavljanja informacij iz odstavkov 1 in 3 tega člena.
  Komisija
  se pooblasti,
  da sprejme osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s ▐
  členom 7e
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

(7)

Členu 43 se doda naslednji odstavek 6:

„6.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi z vsebino, obliko in načinom zagotavljanja informacij iz odstavkov 1 in 3 tega člena.

Komisija
  se pooblasti,
  da sprejme osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s ▐
  členom 7e
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  [ESMA].“

| (8) | Členu 50 se doda naslednji odstavek ▐:
  „4.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke regulativnih standardov, da se
  podrobno opredelijo
  določbe v zvezi s kategorijami sredstev, v katere lahko v skladu s tem členom vlagajo KNPVP
  in v skladu z delegiranimi akti, ki jih sprejme Komisija v zvezi s temi določbami
  .
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (ES) št. .../2010
  [ESMA] sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(8)

Členu 50 se doda naslednji odstavek ▐:

„4.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke regulativnih standardov, da se
  podrobno opredelijo
  določbe v zvezi s kategorijami sredstev, v katere lahko v skladu s tem členom vlagajo KNPVP
  in v skladu z delegiranimi akti, ki jih sprejme Komisija v zvezi s temi določbami
  .

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (ES) št. .../2010
  [ESMA] sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (9) | Člen 51 se spremeni
  kot sledi
  :








  (a) | v odstavku 1 se doda pododstavek:




  „Pristojni nacionalni organi zagotovijo, da se vse informacije, prejete v skladu z predhodnim odstavkom, zbrane glede na vse družbe za upravljanje ali investicijske družbe, ki jih ti organi nadzorujejo, posredujejo organu ESMA in ESRB za namen spremljanja sistemskih tveganj na ravni Unije.“ |
| --- | --- | --- |

(9)

Člen 51 se spremeni
  kot sledi
  :

(a)

v odstavku 1 se doda pododstavek:

„Pristojni nacionalni organi zagotovijo, da se vse informacije, prejete v skladu z predhodnim odstavkom, zbrane glede na vse družbe za upravljanje ali investicijske družbe, ki jih ti organi nadzorujejo, posredujejo organu ESMA in ESRB za namen spremljanja sistemskih tveganj na ravni Unije.“

| (b) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:




  "4.
     
  Komisija brez poseganja v člen 116 z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b sprejme ukrepe, ki opredeljujejo naslednje:










  (a) | merila za oceno ustreznosti postopka obvladovanja tveganj, ki ga izvaja družba za upravljanje v skladu s prvim pododstavkom odstavka 1; |
| --- | --- | --- |

(b)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

"4.
     
  Komisija brez poseganja v člen 116 z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b sprejme ukrepe, ki opredeljujejo naslednje:

(a)

merila za oceno ustreznosti postopka obvladovanja tveganj, ki ga izvaja družba za upravljanje v skladu s prvim pododstavkom odstavka 1;

| (b) | podrobna pravila za natančno in neodvisno oceno vrednosti izvedenih finančnih instrumentov OTC; in |
| --- | --- |

(b)

podrobna pravila za natančno in neodvisno oceno vrednosti izvedenih finančnih instrumentov OTC; in

| (c) | podrobna pravila o vsebini in postopku, ki ga je treba izpeljati za posredovanje informacij pristojnim organom matične države članice družbe za upravljanje iz tretjega pododstavka odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

podrobna pravila o vsebini in postopku, ki ga je treba izpeljati za posredovanje informacij pristojnim organom matične države članice družbe za upravljanje iz tretjega pododstavka odstavka 1;

| (c) | Doda se naslednji odstavek ▐:
  „5.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi z merili, načeli in koraki iz točk (a), (b) in (c) pododstavka 4.
  Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

(c)

Doda se naslednji odstavek ▐:

„5.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi z merili, načeli in koraki iz točk (a), (b) in (c) pododstavka 4.

Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e Uredbe (EU) št. .../2010
  [ESMA].“

| (9a) | Členu 52(4) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:




  „Države članice pošljejo ESMA seznam kategorij obveznic iz prvega pododstavka, skupaj s kategorijami izdajateljev, ki jim je bilo v skladu z zakoni in sporazumi o nadzoru iz navedenega pododstavka izdano dovoljenje za izdajo obveznic, ki izpolnjujejo kriterije iz tega člena. Obvestilo, ki podrobno določa status ponujenih jamstev, se priloži seznamu. Komisija in Evropski organ za vrednostne papirje in trge nemudoma posredujejo te informacije drugim državam članicam skupaj z opombami, za katere menijo, da so ustrezne in objavijo informacije na svoji spletni strani. Ta obvestila so lahko predmet izmenjave mnenj v Evropskem odboru za vrednostne papirje iz člena 112(1).“ |
| --- | --- |

(9a)

Členu 52(4) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Države članice pošljejo ESMA seznam kategorij obveznic iz prvega pododstavka, skupaj s kategorijami izdajateljev, ki jim je bilo v skladu z zakoni in sporazumi o nadzoru iz navedenega pododstavka izdano dovoljenje za izdajo obveznic, ki izpolnjujejo kriterije iz tega člena. Obvestilo, ki podrobno določa status ponujenih jamstev, se priloži seznamu. Komisija in Evropski organ za vrednostne papirje in trge nemudoma posredujejo te informacije drugim državam članicam skupaj z opombami, za katere menijo, da so ustrezne in objavijo informacije na svoji spletni strani. Ta obvestila so lahko predmet izmenjave mnenj v Evropskem odboru za vrednostne papirje iz člena 112(1).“

| (10) | ▐ Člen 60 se spremeni
  , kot sledi
  :








  (a) | odstavek 6 se spremeni:










  (i) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „6.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo:“ |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

▐ Člen 60 se spremeni
  , kot sledi
  :

(a)

odstavek 6 se spremeni:

(i)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo:“

| (ii) | Drugi pododstavek se črta. |
| --- | --- |

(ii)

Drugi pododstavek se črta.

| (b) | Doda se naslednji odstavek ▐:
  „7.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi dogovorom, ukrepi in postopki iz točk (a), (b) in (c) odstavka 6.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek ▐:

„7.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi dogovorom, ukrepi in postopki iz točk (a), (b) in (c) odstavka 6.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (11) | Člen
  61 ▐ se spremeni
  , kot sledi
  :








  (a) | Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki nadalje opredeljujejo:










  (a) | podatke, ki morajo biti vključeni v dogovor iz odstavka 1; in |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Člen
  61 ▐ se spremeni
  , kot sledi
  :

(a)

Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki nadalje opredeljujejo:

(a)

podatke, ki morajo biti vključeni v dogovor iz odstavka 1; in

| (b) | vrste nepravilnosti iz odstavka 2, za katere velja, da negativno vplivajo na napajalni KNPVP.“ |
| --- | --- |

(b)

vrste nepravilnosti iz odstavka 2, za katere velja, da negativno vplivajo na napajalni KNPVP.“

| (b) | Doda se naslednji odstavek ▐:
  „4.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi dogovorom,
  ukrepi
  in vrstami nepravilnosti iz točk (a) in (b) in odstavka 3.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek ▐:

„4.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija v zvezi dogovorom,
  ukrepi
  in vrstami nepravilnosti iz točk (a) in (b) in odstavka 3.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (11a) | Člen 62(4) se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo vsebino dogovora iz prvega pododstavka odstavka 1.“ |
| --- | --- |

(11a)

Člen 62(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo vsebino dogovora iz prvega pododstavka odstavka 1.“

| (11b) | Člen 64(4) se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo:










  (a) | obliko in način za zagotavljanje podatkov iz odstavka 1; ali |
| --- | --- | --- |

(11b)

Člen 64(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo:

(a)

obliko in način za zagotavljanje podatkov iz odstavka 1; ali

| (b) | če napajalni KNPVP vsa ali del svojih sredstev prenese na centralni KNPVP v zameno za enote premoženja, postopek za ovrednotenje in revizijo tega prispevka v naravi in vlogo depozitarja napajalnega KNPVP v tem postopku.“ |
| --- | --- |

(b)

če napajalni KNPVP vsa ali del svojih sredstev prenese na centralni KNPVP v zameno za enote premoženja, postopek za ovrednotenje in revizijo tega prispevka v naravi in vlogo depozitarja napajalnega KNPVP v tem postopku.“

| (12) | Členu 64 se doda naslednji odstavek ▐:
  „5.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe,kjer se zagotovijo informacije
  tega člena, lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti,
  ki jih sprejme Komisija v zvezi
  obliko in načinom predstavitve podatkov
  in postopkom iz točk (a) in (b) odstavka 4.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(12)

Členu 64 se doda naslednji odstavek ▐:

„5.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe,kjer se zagotovijo informacije
  tega člena, lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti,
  ki jih sprejme Komisija v zvezi
  obliko in načinom predstavitve podatkov
  in postopkom iz točk (a) in (b) odstavka 4.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (13) | Členu 69 se doda naslednji odstavek ▐:
  „5.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke tehničnih
  izvedbenih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo določbe
  v zvezi z vsebino prospekta, letnim poročilom in polletnim poročilom, kot je določeno v Prilogi I, ter obliko teh dokumentov.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(13)

Členu 69 se doda naslednji odstavek ▐:

„5.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke tehničnih
  izvedbenih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo določbe
  v zvezi z vsebino prospekta, letnim poročilom in polletnim poročilom, kot je določeno v Prilogi I, ter obliko teh dokumentov.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (13a) | Člen 75(4) se nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo, kateri pogoji morajo biti izpolnjeni, če se prospekt zagotovi na trajnem nosilcu podatkov, ki ni papir, ali na spletnem mestu, ki ni trajen nosilec podatkov.“ |
| --- | --- |

(13a)

Člen 75(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo, kateri pogoji morajo biti izpolnjeni, če se prospekt zagotovi na trajnem nosilcu podatkov, ki ni papir, ali na spletnem mestu, ki ni trajen nosilec podatkov.“

| (13b) | Člen 78(7) se nadomesti z naslednjim:




  „7.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b sprejme ukrepe, ki opredeljujejo:










  (a) | podrobno in izčrpno vsebino ključnih podatkov za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem, kot določajo odstavki 2, 3 in 4; |
| --- | --- | --- |

(13b)

Člen 78(7) se nadomesti z naslednjim:

„7.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b sprejme ukrepe, ki opredeljujejo:

(a)

podrobno in izčrpno vsebino ključnih podatkov za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem, kot določajo odstavki 2, 3 in 4;

| (b) | podrobno in izčrpno vsebino ključnih podatkov za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem v naslednjih posebnih primerih:










  (i) | za KNPVP z različnimi naložbenimi razdelki: ključni podatki za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem, ki vlagajo v določen naložbeni razdelek, vključno s tem, kako prestopiti iz enega naložbenega razdelka v drugega, in s tem povezanimi stroški; |
| --- | --- | --- |

(b)

podrobno in izčrpno vsebino ključnih podatkov za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem v naslednjih posebnih primerih:

(i)

za KNPVP z različnimi naložbenimi razdelki: ključni podatki za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem, ki vlagajo v določen naložbeni razdelek, vključno s tem, kako prestopiti iz enega naložbenega razdelka v drugega, in s tem povezanimi stroški;

| (ii) | za KNPVP, ki ponujajo različne razrede delnic: ključni podatki za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem, ki vlagajo v določen razred delnic; |
| --- | --- |

(ii)

za KNPVP, ki ponujajo različne razrede delnic: ključni podatki za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem, ki vlagajo v določen razred delnic;

| (iii) | za strukture sklada skladov, ključni podatki za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem, ki vlagajo v KNPVP, ki vlaga sam v drug KNPVP ali v drug kolektivni naložbeni podjem iz člena 50(1)(e); |
| --- | --- |

(iii)

za strukture sklada skladov, ključni podatki za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem, ki vlagajo v KNPVP, ki vlaga sam v drug KNPVP ali v drug kolektivni naložbeni podjem iz člena 50(1)(e);

| (iv) | za strukture centralnih in napajalnih KNPVP: ključni podatki za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem, ki vlagajo v napajalni KNPVP; in |
| --- | --- |

(iv)

za strukture centralnih in napajalnih KNPVP: ključni podatki za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem, ki vlagajo v napajalni KNPVP; in

| (v) | za strukturirane, kapitalsko zaščitene in druge primerljive KNPVP: ključni podatki za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem v zvezi s posebnimi značilnostmi takšnih KNPVP; in |
| --- | --- |

(v)

za strukturirane, kapitalsko zaščitene in druge primerljive KNPVP: ključni podatki za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem v zvezi s posebnimi značilnostmi takšnih KNPVP; in

| (c) | podrobnosti o obliki in predstavitvi ključnih podatkov za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem v skladu z odstavkom 5.“ |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o obliki in predstavitvi ključnih podatkov za vlagatelje, ki se zagotovijo vlagateljem v skladu z odstavkom 5.“

| (14) | Členu 78 se doda naslednji odstavek ▐:
  „8.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija
  v skladu z odstavkom 7
  v zvezi s podatki iz odstavka 3.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(14)

Členu 78 se doda naslednji odstavek ▐:

„8.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo
  delegirani akti
  , ki jih sprejme Komisija
  v skladu z odstavkom 7
  v zvezi s podatki iz odstavka 3.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU)
  št.
  .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (14a) | Člen 81(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo, kateri posebni pogoji morajo biti izpolnjeni pri zagotavljanju ključnih podatkov za vlagatelje na trajnem nosilcu podatkov, ki ni papir, ali na spletnem mestu, ki ni trajen nosilec podatkov.“ |
| --- | --- |

(14a)

Člen 81(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo, kateri posebni pogoji morajo biti izpolnjeni pri zagotavljanju ključnih podatkov za vlagatelje na trajnem nosilcu podatkov, ki ni papir, ali na spletnem mestu, ki ni trajen nosilec podatkov.“

| (14b) | Členu 83 se doda naslednji odstavek:




  „3.
     
  Za zagotovitev dosledne uskladitve tega člena lahko ESMA pripravi osnutke regulativnih standardov, da podrobno opredeli zahteve glede posojil iz tega člena.




  Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke regulativnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(14b)

Členu 83 se doda naslednji odstavek:

„3.
     
  Za zagotovitev dosledne uskladitve tega člena lahko ESMA pripravi osnutke regulativnih standardov, da podrobno opredeli zahteve glede posojil iz tega člena.

Komisija se pooblasti, da v skladu s postopkom iz členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010 sprejme osnutke regulativnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (15) | Členu 84 se doda naslednji odstavek ▐:
  „4.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  pogoji,
  ki jih morajo izpolniti KNPVP po sprejetju začasne prekinitve
  ponovnega odkupa ali izplačila enot KNPVP, kot je določeno v točki (a) odstavka 2, ko se sprejme odločitev o prekinitvi.
  Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(15)

Členu 84 se doda naslednji odstavek ▐:

„4.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  regulativnih
  standardov, da se
  podrobno opredelijo
  pogoji,
  ki jih morajo izpolniti KNPVP po sprejetju začasne prekinitve
  ponovnega odkupa ali izplačila enot KNPVP, kot je določeno v točki (a) odstavka 2, ko se sprejme odločitev o prekinitvi.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  členov 7–7d Uredbe (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (15a) | Člen 95(1) se spremeni:




  „1.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo:










  (a) | obseg podatkov iz člena 91(3); |
| --- | --- | --- |

(15a)

Člen 95(1) se spremeni:

„1.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b lahko sprejme ukrepe, ki določajo:

(a)

obseg podatkov iz člena 91(3);

| (b) | lažji dostop pristojnih organov držav članic gostiteljic KNPVP do podatkov ali dokumentov iz člena 93(1), (2) in (3) v skladu s členom 93(7).“ |
| --- | --- |

(b)

lažji dostop pristojnih organov držav članic gostiteljic KNPVP do podatkov ali dokumentov iz člena 93(1), (2) in (3) v skladu s členom 93(7).“

| 16. | Členu 95 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe člena 93 lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo ▐:






  (a) | oblike in vsebine standardnega vzorca uradnega obvestila iz člena 93(1), ki ga KNPVP uporabljajo za namene obveščanja, vključno z navedbo, na katere dokumente se prevodi nanašajo; |
| --- | --- | --- |

16.

Členu 95 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Za zagotovitev
  enotnih pogojev
  uporabe člena 93 lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da se določijo ▐:

(a)

oblike in vsebine standardnega vzorca uradnega obvestila iz člena 93(1), ki ga KNPVP uporabljajo za namene obveščanja, vključno z navedbo, na katere dokumente se prevodi nanašajo;

| (b) | oblika in vsebina standardnega vzorca potrdila iz člena 93(3), ki ga uporabljajo pristojni organi držav članic; |
| --- | --- |

(b)

oblika in vsebina standardnega vzorca potrdila iz člena 93(3), ki ga uporabljajo pristojni organi držav članic;

| (c) | postopek za izmenjavo podatkov in uporabo elektronske komunikacije med pristojnimi organi za namene obveščanja v skladu s členom 93. |
| --- | --- |

(c)

postopek za izmenjavo podatkov in uporabo elektronske komunikacije med pristojnimi organi za namene obveščanja v skladu s členom 93.

Komisija
  se pooblasti, da
  v skladu s postopkom iz
  člena 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  sprejme osnutke tehničnih standardov iz prvega pododstavka.“

| (16a) | Člen 97(1) se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Države članice imenujejo pristojne organe za izvajanje dolžnosti, določenih v tej direktivi. O tem takoj obvestijo Evropski organ za vrednostne papirje in trge ter Komisijo in navedejo morebitno razdelitev obveznosti.“ |
| --- | --- |

(16a)

Člen 97(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Države članice imenujejo pristojne organe za izvajanje dolžnosti, določenih v tej direktivi. O tem takoj obvestijo Evropski organ za vrednostne papirje in trge ter Komisijo in navedejo morebitno razdelitev obveznosti.“

| (16b) | Členu 101 se doda naslednji odstavek:




  „2a.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z uredbo .../2010 [ESMA].




  Pristojni organi v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] nemudoma zagotovijo organu ESMA vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog.“ |
| --- | --- |

(16b)

Členu 101 se doda naslednji odstavek:

„2a.
     
  Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z uredbo .../2010 [ESMA].

Pristojni organi v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] nemudoma zagotovijo organu ESMA vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog.“

| (17) | odstavka 8 in 9 člena 101 se nadomestita z naslednjim:
  „8.   Pristojni organi lahko opozorijo
  ESMA
  na naslednje situacije:






  (a) | zahteva po izmenjavi informacij, kot jo določa člen 109, je bila zavrnjena ali nanjo ni bilo odgovora v razumnem roku; |
| --- | --- | --- |

(17)

odstavka 8 in 9 člena 101 se nadomestita z naslednjim:

„8.   Pristojni organi lahko opozorijo
  ESMA
  na naslednje situacije:

(a)

zahteva po izmenjavi informacij, kot jo določa člen 109, je bila zavrnjena ali nanjo ni bilo odgovora v razumnem roku;

| (b) | zahteva za izvedbo preiskave ali preverjanja na kraju samem, kot ju določa člen 110, je bila zavrnjena ali se ni nanjo odzvalo v razumnem roku, ali |
| --- | --- |

(b)

zahteva za izvedbo preiskave ali preverjanja na kraju samem, kot ju določa člen 110, je bila zavrnjena ali se ni nanjo odzvalo v razumnem roku, ali

| (c) | zahteva po soglasju, da lahko njihovi uradniki spremljajo uradnike pristojnega organa druge države članice, je bila zavrnjena ali se ni nanjo odzvalo v razumnem roku. |
| --- | --- |

(c)

zahteva po soglasju, da lahko njihovi uradniki spremljajo uradnike pristojnega organa druge države članice, je bila zavrnjena ali se ni nanjo odzvalo v razumnem roku.

Ne glede na določbe 258 PDEU lahko ESMA v teh primerih ukrepa v skladu s pooblastili, podeljenimi v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], brez poseganja v možnosti, da se odkloni ukrepanje na zahtevo po informacijah ali po izvajanju preiskave, predvidenih v členu 6 tega člena in možnost organa ESMA, da ukrepa v vseh primerih v skladu s členom 9 te uredbe.

9.   Za zagotovitev enotne uporabe tega člena lahko
  ESMA
  pripravi osnutke
  izvedbenih
  tehničnih standardov, da
  se določijo skupni postopki za sodelovanje pristojnih organov
  pri preverjanju na kraju samem in preiskavah, kot je določeno v odstavkih 4 in 5.

Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e Uredbe .../2010
  [ESMA].“

| (18) | Člen 102 se spremeni:






  (a) | V odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „2.   Odstavek 1 ne preprečuje pristojnim organom držav članic, da izmenjujejo podatke v skladu s to direktivo ali drugo zakonodajo
  Unije
  , ki velja za KNPVP ali podjetja, ki prispevajo k njihovi poslovni dejavnosti, ali posredujejo te podatke
  ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010
  ali Evropskemu odboru za sistemska tveganja, ustavljenemu z Uredbo
  (EU) št.
  .../
  2010
  Evropskega parlamenta in Sveta. Za te podatke veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz odstavka 1
  tega člena
  .“ |
| --- | --- | --- |

(18)

Člen 102 se spremeni:

(a)

V odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Odstavek 1 ne preprečuje pristojnim organom držav članic, da izmenjujejo podatke v skladu s to direktivo ali drugo zakonodajo
  Unije
  , ki velja za KNPVP ali podjetja, ki prispevajo k njihovi poslovni dejavnosti, ali posredujejo te podatke
  ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. .../2010
  ali Evropskemu odboru za sistemska tveganja, ustavljenemu z Uredbo
  (EU) št.
  .../
  2010
  Evropskega parlamenta in Sveta. Za te podatke veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz odstavka 1
  tega člena
  .“

| (b) | v odstavku 5 se doda naslednja točka ▐:






  „(d) | Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA)
  , ustanovljenim z Uredbo
  (EU)
  št. .../
  2010
  Evropskega parlamenta in Sveta,
  Evropskim nadzornim organom (EBA), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in sveta,
  Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine
  (EIOPA)
  , ustanovljenim z Uredbo
  (EU) št. .../2010
  Evropskega parlamenta in Sveta
  in ESRB.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se doda naslednja točka ▐:

„(d)

Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA)
  , ustanovljenim z Uredbo
  (EU)
  št. .../
  2010
  Evropskega parlamenta in Sveta,
  Evropskim nadzornim organom (EBA), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in sveta,
  Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine
  (EIOPA)
  , ustanovljenim z Uredbo
  (EU) št. .../2010
  Evropskega parlamenta in Sveta
  in ESRB.“

| (18a) | Člen 103(3) se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Države članice sporočijo ESMA, Komisiji in drugim državam članicam imena organov, ki smejo prejemati podatke na podlagi odstavka 1.“ |
| --- | --- |

(18a)

Člen 103(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Države članice sporočijo ESMA, Komisiji in drugim državam članicam imena organov, ki smejo prejemati podatke na podlagi odstavka 1.“

| (18b) | Člen 103(7) se nadomesti z naslednjim:




  „7.
     
  Države članice sporočijo ESMA, Komisiji in drugim državam članicam imena organov ali subjektov, ki smejo prejemati podatke na podlagi odstavka 4.“ |
| --- | --- |

(18b)

Člen 103(7) se nadomesti z naslednjim:

„7.
     
  Države članice sporočijo ESMA, Komisiji in drugim državam članicam imena organov ali subjektov, ki smejo prejemati podatke na podlagi odstavka 4.“

| (19) | Člen 105 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 105

  Za zagotovitev enotne uporabe določb iz te direktive v zvezi z izmenjavo podatkov lahko
  ESMA
  pripravi osnutke tehničnih standardov, da se določijo pogoji uporabe v zvezi s postopki izmenjave podatkov med pristojnimi organi ter med pristojnimi organi in
  ESMA
  .
  Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [ESMA].“ |
| --- | --- |

(19)

Člen 105 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 105

Za zagotovitev enotne uporabe določb iz te direktive v zvezi z izmenjavo podatkov lahko
  ESMA
  pripravi osnutke tehničnih standardov, da se določijo pogoji uporabe v zvezi s postopki izmenjave podatkov med pristojnimi organi ter med pristojnimi organi in
  ESMA
  .

Komisija
  se pooblasti, da
  sprejme osnutek
  izvedbenih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členom 7e
  Uredbe
  (EU) št. .../2010
  [ESMA].“

| (20) | točka (b) prvega pododstavka in drugi pododstavek člena 108(5) se nadomestita z naslednjim:






  „(b) | po potrebi o zadevi obvestijo
  ESMA
  , ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena
  s členom 11
  Uredbe
  (EU) št.
  .../
  2010
  [ESMA].
  Komisijo in Evropski organ za vrednostne papirje in trge se nemudoma obvesti o vseh ukrepih, sprejetih v skladu s točko (a) prvega pododstavka.“ |
| --- | --- | --- |

(20)

točka (b) prvega pododstavka in drugi pododstavek člena 108(5) se nadomestita z naslednjim:

„(b)

po potrebi o zadevi obvestijo
  ESMA
  , ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena
  s členom 11
  Uredbe
  (EU) št.
  .../
  2010
  [ESMA].

Komisijo in Evropski organ za vrednostne papirje in trge se nemudoma obvesti o vseh ukrepih, sprejetih v skladu s točko (a) prvega pododstavka.“

| (20a) | Naslov poglavja XIII se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(20a)

Naslov poglavja XIII se nadomesti z naslednjim:

| (20b) | Člen 111 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 111



  Komisija lahko sprejme tehnične spremembe te direktive na naslednjih področjih:










  (a) | razjasnitev opredelitev, da se zagotovi dosledna uskladitev in enotna uporaba te direktive v vsej Uniji; ali |
| --- | --- | --- |

(20b)

Člen 111 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 111

Komisija lahko sprejme tehnične spremembe te direktive na naslednjih področjih:

(a)

razjasnitev opredelitev, da se zagotovi dosledna uskladitev in enotna uporaba te direktive v vsej Uniji; ali

| (b) | prilagoditev terminologije in oblikovanje okvira opredelitev v skladu s poznejšimi pravnimi akti o KNPVP in z njimi povezanimi zadevami. |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev terminologije in oblikovanje okvira opredelitev v skladu s poznejšimi pravnimi akti o KNPVP in z njimi povezanimi zadevami.

Navedeni ukrepi se sprejmejo z delegiranimi akti v skladu s členi 112, 112a in 112b.“

| (20c) | Člen 112 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 112



  1.
     
  Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES.




  2.
     
  Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 in 111 za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 64c.




  2a.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  2b.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 112a in 112b.




  3.
     
  V primeru sklicevanja na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju člena 8 Sklepa.“ |
| --- | --- |

(20c)

Člen 112 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 112

1.
     
  Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES.

2.
     
  Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 in 111 za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te direktive. Ta najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 64c.

2a.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

2b.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz členov 112a in 112b.

3.
     
  V primeru sklicevanja na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju člena 8 Sklepa.“

| (20d) | Vstavijo se naslednji členi:



  „Člen 112a


  Preklic pooblastila



  1.
     
  Prenos pooblastila iz členov 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 in 111 lahko kadar koli prekličeta Evropski parlament ali Svet.




  2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.




  3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.



  Člen 112b


  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.




  2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.




  Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.




  3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“ |
| --- | --- |

(20d)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 112a

Preklic pooblastila

1.
     
  Prenos pooblastila iz členov 12, 14, 23, 33, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 in 111 lahko kadar koli prekličeta Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se utegnila preklicati.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 112b

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za tri mesece.

2.
     
  Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.

Delegirani akt je lahko objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne namerava nasprotovati.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.“

Člen 11a

Pregled

Komisija do 1. januarja 2014 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki navaja ali je ESA predložil osnutke tehničnih standardov vsemi ustreznimi predlogi, predvidenimi v tej direktivi, kjer je ta predložitev obvezna ali neobvezna.

Člen 12

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2010. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo glavnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Naslovljenci

Direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0163/2010).

1

(2)  Spremembe:
  krepki ležeči
  tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

2

krepki ležeči

(3)  Mnenje z dne 18. marca 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ....

4

(5)  KOM(2009)0114.

5

(6)  KOM(2009)0252.

6

(7)  UL L 177, 30.06.06, str. 1.

7

(8)  UL L 145, 30.04.04, str. 1.

8

(9)  UL L 345, 31.12.03, str. 64.

9

(10)  

  UL L 166, 11.06.98, str. 45.

10

UL L 166, 11.06.98, str. 45.

(11)  

  UL L 235, 23.09.03, str. 10.

11

UL L 235, 23.09.03, str. 10.

(12)  UL L 166, 11.06.98, str. 45.

12

(13)  UL L 35, 11.02.03, str. 1.

13

(14)  UL L 96, 12.04.03, str. 16.

14

(15)  UL L 235, 23.09.03, str. 10.

15

(16)  UL L 390, 31.12.04, str. 38.

16

(17)  UL L 309, 25.11.05, str. 15.

17

(18)  UL L 177, 30.06.06, str. 1.

18

(19)  UL L 177, 30.06.06, str. 201.

19

(20)  

  UL L 302, 17.11.09, str. 32.

20

UL L 302, 17.11.09, str. 32.

(21)  UL L “

21

(22)  UL L “

22

(23)  UL L 222, 14.08.78, str. 11.

23

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/267 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/267

---

Sreda, 7. julij 2010Evropski organ za vrednostne papirje in trge ***I

P7_TA(2010)0270

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (KOM(2009)0503 – C7-0167/2009 – 2009/0144(COD))

2011/C 351 E/36

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Predlog je bil 7. julija 2010 spremenjen kot sledi (1):

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije za

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (3),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (4),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (5),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (6),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za
  finančno globalizacijo ter
  integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava
  Unije
  in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi. |
| --- | --- |

(1)

Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za
  finančno globalizacijo ter
  integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava
  Unije
  in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi.

| (1a) | Že dolgo pred nastopom finančne krize je Parlament redno pozival h krepitvi resnično enakih pogojev za vse udeležence na ravni Unije in obenem opozarjal na pomembne pomanjkljivosti pri evropskem nadzoru nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt (7), z dne 21. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji (8), z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) – Bela knjiga (9), z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (10), z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora (11), z dne 22. aprila 2009 o spremenjenem predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II (12) ter z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (13)). |
| --- | --- |

(1a)

Že dolgo pred nastopom finančne krize je Parlament redno pozival h krepitvi resnično enakih pogojev za vse udeležence na ravni Unije in obenem opozarjal na pomembne pomanjkljivosti pri evropskem nadzoru nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt (7), z dne 21. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji (8), z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) – Bela knjiga (9), z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (10), z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora (11), z dne 22. aprila 2009 o spremenjenem predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II (12) ter z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (13)).

| (2) | V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière
  (de Larosièrovo poročilo)
  , so ugotovili, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz
  . Poročilo
  je vključevalo ▐ priporočila za ▐ reforme strukture nadzora nad finančnim sektorjem v
  Uniji
  . Navedena skupina strokovnjakov je ugotovila tudi, da je treba vzpostaviti evropski sistem finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi, in sicer
  eden za bančni sektor, eden za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin ter
  eden za sektor vrednostnih papirjev, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi evropski svet za sistemska tveganja.
  Priporočila iz poročila predstavljajo najnižjo raven sprememb, ki so po mnenju strokovnjakov potrebne za preprečitev podobne krize v prihodnje. |
| --- | --- |

(2)

V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière
  (de Larosièrovo poročilo)
  , so ugotovili, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz
  . Poročilo
  je vključevalo ▐ priporočila za ▐ reforme strukture nadzora nad finančnim sektorjem v
  Uniji
  . Navedena skupina strokovnjakov je ugotovila tudi, da je treba vzpostaviti evropski sistem finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi, in sicer
  eden za bančni sektor, eden za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin ter
  eden za sektor vrednostnih papirjev, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi evropski svet za sistemska tveganja.
  Priporočila iz poročila predstavljajo najnižjo raven sprememb, ki so po mnenju strokovnjakov potrebne za preprečitev podobne krize v prihodnje.

| (3) | Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009„Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ ▐ predlagala pripravo osnutka zakonodaje za vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov in evropskega organa za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , v sporočilu z dne 27. maja 2009„Evropski finančni nadzor“ ▐ pa je navedla več podrobnosti o mogoči strukturi takega novega nadzornega okvira,
  vendar ni vključila vseh priporočil iz de Larosièrovega poročila
  . |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009„Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ ▐ predlagala pripravo osnutka zakonodaje za vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov in evropskega organa za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , v sporočilu z dne 27. maja 2009„Evropski finančni nadzor“ ▐ pa je navedla več podrobnosti o mogoči strukturi takega novega nadzornega okvira,
  vendar ni vključila vseh priporočil iz de Larosièrovega poročila
  .

| (4) | Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. junija 2009 priporočil vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije novi evropski nadzorni organi. Sistem mora biti usmerjen k izboljšanju kakovosti in usklajenosti nacionalnega nadzora, krepitvi nadzora nad čezmejnimi skupinami ter pripravi enotnega evropskega pravilnika, ki se uporablja za vse udeležence na finančnem trgu znotraj enotnega trga. Evropski svet je poudaril, da morajo imeti evropski nadzorni organi tudi pooblastila za nadzor nad bonitetnimi agencijami, in Komisijo pozval, naj pripravi konkretne predloge, kako bi lahko evropski sistem finančnih nadzornih organov imel pomembno vlogo v kriznih razmerah, hkrati pa je poudaril, da sklepi in odločbe, ki jih sprejmejo evropski nadzorni organi, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic.
  Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (organ) mora nadzirati tudi registre trgovanja. Od Komisije se zahteva, naj predlaga rešitev v zvezi z nadzorom glavnih nasprotnih strank s strani organa, ki bo v skladu z rešitvijo iz Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (14). |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. junija 2009 priporočil vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije novi evropski nadzorni organi. Sistem mora biti usmerjen k izboljšanju kakovosti in usklajenosti nacionalnega nadzora, krepitvi nadzora nad čezmejnimi skupinami ter pripravi enotnega evropskega pravilnika, ki se uporablja za vse udeležence na finančnem trgu znotraj enotnega trga. Evropski svet je poudaril, da morajo imeti evropski nadzorni organi tudi pooblastila za nadzor nad bonitetnimi agencijami, in Komisijo pozval, naj pripravi konkretne predloge, kako bi lahko evropski sistem finančnih nadzornih organov imel pomembno vlogo v kriznih razmerah, hkrati pa je poudaril, da sklepi in odločbe, ki jih sprejmejo evropski nadzorni organi, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic.
  Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (organ) mora nadzirati tudi registre trgovanja. Od Komisije se zahteva, naj predlaga rešitev v zvezi z nadzorom glavnih nasprotnih strank s strani organa, ki bo v skladu z rešitvijo iz Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (14).

| (4a) | V poročilu Mednarodnega denarnega sklada z dne 16. aprila 2010 z naslovom „Pravičen in tehten prispevek finančnega sektorja“, ki je bilo pripravljeno na zahtevo vrhunskega srečanja G20 v Pittsburgu, se navaja, da „strošek neuspehov finančnega sektorja bi moral biti zajet v prispevku za finančno stabilnost in tudi krit iz tega prispevka, ki je povezan s kredibilnim in učinkovitim reševalnim mehanizmom. Če bo primerno opredeljen, bo reševalni mehanizem preprečeval, da bi bile vlade v prihodnje prisiljene reševati ustanove, ki so preveč pomembne, prevelike ali medsebojno preveč povezane, da bi propadle“. |
| --- | --- |

(4a)

V poročilu Mednarodnega denarnega sklada z dne 16. aprila 2010 z naslovom „Pravičen in tehten prispevek finančnega sektorja“, ki je bilo pripravljeno na zahtevo vrhunskega srečanja G20 v Pittsburgu, se navaja, da „strošek neuspehov finančnega sektorja bi moral biti zajet v prispevku za finančno stabilnost in tudi krit iz tega prispevka, ki je povezan s kredibilnim in učinkovitim reševalnim mehanizmom. Če bo primerno opredeljen, bo reševalni mehanizem preprečeval, da bi bile vlade v prihodnje prisiljene reševati ustanove, ki so preveč pomembne, prevelike ali medsebojno preveč povezane, da bi propadle“.

| (4b) | V sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 je navedeno tudi, da je kratkoročna bistvena prednostna naloga boljše preprečevanje finančnih kriz in po potrebi boljše ukrepanje v primeru takšne krize, in ki bo glede na posebne odgovornosti finančnega sektorja v sedanji krizi vključila tudi ustrezen prispevek finančnega sektorja. |
| --- | --- |

(4b)

V sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 je navedeno tudi, da je kratkoročna bistvena prednostna naloga boljše preprečevanje finančnih kriz in po potrebi boljše ukrepanje v primeru takšne krize, in ki bo glede na posebne odgovornosti finančnega sektorja v sedanji krizi vključila tudi ustrezen prispevek finančnega sektorja.

| (4c) | Evropski svet je 25. marca 2010 sklenil, da je „napredek potreben zlasti v zvezi z vprašanji, kot so ... sistemske institucije, finančni instrumenti za krizno upravljanje.“ |
| --- | --- |

(4c)

Evropski svet je 25. marca 2010 sklenil, da je „napredek potreben zlasti v zvezi z vprašanji, kot so ... sistemske institucije, finančni instrumenti za krizno upravljanje.“

| (4d) | Evropski svet je 17. junija 2010 nazadnje izjavil, da bi morale „države članice uvesti sisteme dajatev za finančne institucije, da se zagotovi poštena porazdelitev bremena in vzpostavijo spodbude za obvladovanje sistemskega tveganja. Takšne dajatve bi morale biti del verodostojnega okvira za reševanje“. |
| --- | --- |

(4d)

Evropski svet je 17. junija 2010 nazadnje izjavil, da bi morale „države članice uvesti sisteme dajatev za finančne institucije, da se zagotovi poštena porazdelitev bremena in vzpostavijo spodbude za obvladovanje sistemskega tveganja. Takšne dajatve bi morale biti del verodostojnega okvira za reševanje“.

| (5) | Finančna in gospodarska kriza je povzročila dejanska in resna tveganja za stabilnost
  finančnega sistema in delovanja
  notranjega trga. Obnovitev in vzdrževanje stabilnega in zanesljivega finančnega sistema je nepogrešljiv pogoj za ohranjanje zaupanja in skladnosti na notranjem trgu ter s tem za ohranjanje in izboljšanje pogojev za vzpostavitev v celoti integriranega in delujočega notranjega trga na področju finančnih storitev. Poleg tega globlji in bolj integrirani finančni trgi zagotavljajo boljše priložnosti za financiranje in razpršitev tveganja ter tako prispevajo k izboljšanju sposobnosti gospodarstev za obvladovanje pretresov. |
| --- | --- |

(5)

Finančna in gospodarska kriza je povzročila dejanska in resna tveganja za stabilnost
  finančnega sistema in delovanja
  notranjega trga. Obnovitev in vzdrževanje stabilnega in zanesljivega finančnega sistema je nepogrešljiv pogoj za ohranjanje zaupanja in skladnosti na notranjem trgu ter s tem za ohranjanje in izboljšanje pogojev za vzpostavitev v celoti integriranega in delujočega notranjega trga na področju finančnih storitev. Poleg tega globlji in bolj integrirani finančni trgi zagotavljajo boljše priložnosti za financiranje in razpršitev tveganja ter tako prispevajo k izboljšanju sposobnosti gospodarstev za obvladovanje pretresov.

| (6) | Unija
  je dosegla vse, kar je mogoče doseči s sedanjim statusom evropskih nadzornih odborov ▐.
  Unija
  ne more ostati v položaju, ko ni nobenega mehanizma za zagotovitev, da nacionalni nadzorni organi sprejemajo najboljše mogoče nadzorne odločitve za mednarodne institucije, ko ni zadostnega sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi nadzornimi organi, ko skupni ukrepi nacionalnih organov zaradi upoštevanja najrazličnejših regulativnih in nadzornih zahtev zahtevajo zapleteno ureditev, ko so nacionalne rešitve najpogosteje edina izvedljiva možnost pri odzivu na težave na evropski ravni in ko obstajajo različne razlage istega pravnega besedila. Za odpravljanje teh pomanjkljivosti ter zagotovitev sistema, ki je v skladu s ciljem stabilnega in enotnega finančnega trga
  Unije
  za finančne storitve ter nacionalne nadzorne organe povezuje v močno mrežo
  Unije
  , je treba oblikovati evropski sistem
  finančnih
  nadzornih organov. |
| --- | --- |

(6)

Unija
  je dosegla vse, kar je mogoče doseči s sedanjim statusom evropskih nadzornih odborov ▐.
  Unija
  ne more ostati v položaju, ko ni nobenega mehanizma za zagotovitev, da nacionalni nadzorni organi sprejemajo najboljše mogoče nadzorne odločitve za mednarodne institucije, ko ni zadostnega sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi nadzornimi organi, ko skupni ukrepi nacionalnih organov zaradi upoštevanja najrazličnejših regulativnih in nadzornih zahtev zahtevajo zapleteno ureditev, ko so nacionalne rešitve najpogosteje edina izvedljiva možnost pri odzivu na težave na evropski ravni in ko obstajajo različne razlage istega pravnega besedila. Za odpravljanje teh pomanjkljivosti ter zagotovitev sistema, ki je v skladu s ciljem stabilnega in enotnega finančnega trga
  Unije
  za finančne storitve ter nacionalne nadzorne organe povezuje v močno mrežo
  Unije
  , je treba oblikovati evropski sistem
  finančnih
  nadzornih organov.

| (7) | Evropski sistem finančnih nadzornih organov mora biti
  povezana
  mreža nacionalnih nadzornih organov in nadzornih organov
  Unije
  , pri čemer vsakodnevni nadzor nad
  finančnimi institucijami
  ostaja na nacionalni ravni ▐.
  Organ bi moral imeti vodilno vlogo v kolegijih nadzornikov, ki nadzirajo čezmejne udeležence na finančnem trgu, prav tako je treba za njih opredeliti jasne nadzorne norme. Organ bi moral nameniti posebno pozornost udeležencem na finančnem trgu, ki lahko predstavljajo sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije, če nacionalni organ ni bil uspešen pri izvajanju svojih pooblastil.
  Doseči je treba tudi večjo usklajenost in skladno uporabo pravil za finančne institucije in trge po vsej
  Uniji
  . Poleg
  organa, Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ)
  je treba ustanoviti
  tudi Evropski nadzorni organ (skupni odbor)
  .
  Evropski odbor za sistemska tveganja bi moral biti del Evropskega sistema finančnih nadzornih organov. |
| --- | --- |

(7)

Evropski sistem finančnih nadzornih organov mora biti
  povezana
  mreža nacionalnih nadzornih organov in nadzornih organov
  Unije
  , pri čemer vsakodnevni nadzor nad
  finančnimi institucijami
  ostaja na nacionalni ravni ▐.
  Organ bi moral imeti vodilno vlogo v kolegijih nadzornikov, ki nadzirajo čezmejne udeležence na finančnem trgu, prav tako je treba za njih opredeliti jasne nadzorne norme. Organ bi moral nameniti posebno pozornost udeležencem na finančnem trgu, ki lahko predstavljajo sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije, če nacionalni organ ni bil uspešen pri izvajanju svojih pooblastil.
  Doseči je treba tudi večjo usklajenost in skladno uporabo pravil za finančne institucije in trge po vsej
  Uniji
  . Poleg
  organa, Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ)
  je treba ustanoviti
  tudi Evropski nadzorni organ (skupni odbor)
  .
  Evropski odbor za sistemska tveganja bi moral biti del Evropskega sistema finančnih nadzornih organov.

| (8) | Evropski nadzorni
  organ nadomesti
  Odbor evropskih bančnih nadzornikov, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/78/ES (15), Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen v sklepom Komisije 2009/79/ES (16) in Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/77/ES (17), ter
  prevzame
  vse naloge in pristojnosti navedenih odborov
  , vključno po potrebi z nadaljevanjem tekočega dela in projektov
  . Obseg delovanja vsakega organa je treba jasno opredeliti ▐. Kadar to zahtevajo institucionalni razlogi in pristojnosti, določene v Pogodbi
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , je treba v mrežo nadzornih dejavnosti vključiti tudi Komisijo. |
| --- | --- |

(8)

Evropski nadzorni
  organ nadomesti
  Odbor evropskih bančnih nadzornikov, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/78/ES (15), Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen v sklepom Komisije 2009/79/ES (16) in Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/77/ES (17), ter
  prevzame
  vse naloge in pristojnosti navedenih odborov
  , vključno po potrebi z nadaljevanjem tekočega dela in projektov
  . Obseg delovanja vsakega organa je treba jasno opredeliti ▐. Kadar to zahtevajo institucionalni razlogi in pristojnosti, določene v Pogodbi
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , je treba v mrežo nadzornih dejavnosti vključiti tudi Komisijo.

| (9) | Organ
  mora prispevati k izboljšanju delovanja notranjega trga, zlasti ▐ z zagotavljanjem visoke, učinkovite in skladne stopnje zakonske ureditve in nadzora ob upoštevanju različnih interesov vseh držav članic
  in različne narave udeležencev na finančnem trgu. Organ mora varovati javne vrednote, kot so stabilnost finančnega sistema, preglednost trgov in finančnih produktov ter zaščita deponentov in vlagateljev. Organ mora prav tako preprečiti regulativno arbitražo in zagotoviti enake konkurenčne pogoje
  ter
  okrepiti mednarodno usklajevanje
  nadzora v korist gospodarstva na splošno, vključno z udeleženci na finančnem trgu ter drugimi zainteresiranimi stranmi, potrošniki in zaposlenimi. Njegove naloge
  morajo vključevati
  tudi spodbujanje konvergence nadzora, svetovanje institucijam EU na področju regulacije in nadzora vrednostnih papirjev ter trgov
  in
  s tem povezana vprašanja upravljanja podjetij in finančnega poročanja.
  Organu bi morali podeliti tudi splošno nadzorno odgovornost za obstoječe in nove finančne produkte/vrste transakcij. |
| --- | --- |

(9)

Organ
  mora prispevati k izboljšanju delovanja notranjega trga, zlasti ▐ z zagotavljanjem visoke, učinkovite in skladne stopnje zakonske ureditve in nadzora ob upoštevanju različnih interesov vseh držav članic
  in različne narave udeležencev na finančnem trgu. Organ mora varovati javne vrednote, kot so stabilnost finančnega sistema, preglednost trgov in finančnih produktov ter zaščita deponentov in vlagateljev. Organ mora prav tako preprečiti regulativno arbitražo in zagotoviti enake konkurenčne pogoje
  ter
  okrepiti mednarodno usklajevanje
  nadzora v korist gospodarstva na splošno, vključno z udeleženci na finančnem trgu ter drugimi zainteresiranimi stranmi, potrošniki in zaposlenimi. Njegove naloge
  morajo vključevati
  tudi spodbujanje konvergence nadzora, svetovanje institucijam EU na področju regulacije in nadzora vrednostnih papirjev ter trgov
  in
  s tem povezana vprašanja upravljanja podjetij in finančnega poročanja.
  Organu bi morali podeliti tudi splošno nadzorno odgovornost za obstoječe in nove finančne produkte/vrste transakcij.

| (9a) | Organ bo ustrezno upošteval učinek svojih dejavnosti na konkurenčnost in inovativnost v okviru notranjega trga, globalno konkurenčnost Unije, finančno vključenost in novo strategijo Unije za delovna mesta in rast. |
| --- | --- |

(9a)

Organ bo ustrezno upošteval učinek svojih dejavnosti na konkurenčnost in inovativnost v okviru notranjega trga, globalno konkurenčnost Unije, finančno vključenost in novo strategijo Unije za delovna mesta in rast.

| (9b) | Za uresničevanje svojih ciljev bi moral organ imeti status pravne osebe ter biti upravno in finančno neodvisen. Organu je treba dodeliti „pristojnosti za preverjanje skladnosti z zakonodajo, zlasti vprašanj v zvezi s sistemskim tveganjem in čezmejnimi tveganji“ (Baselski odbor za bančni nadzor). |
| --- | --- |

(9b)

Za uresničevanje svojih ciljev bi moral organ imeti status pravne osebe ter biti upravno in finančno neodvisen. Organu je treba dodeliti „pristojnosti za preverjanje skladnosti z zakonodajo, zlasti vprašanj v zvezi s sistemskim tveganjem in čezmejnimi tveganji“ (Baselski odbor za bančni nadzor).

| (9c) | Mednarodni organi (Mednarodni denarni sklad, Odbor za finančno stabilnost in Banka za mednarodne poravnave) so opredelili sistemsko tveganje kot tveganje za prekinitev finančnih storitev, ki jo (i) povzroči oslabitev celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki (ii) ima lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne“. |
| --- | --- |

(9c)

Mednarodni organi (Mednarodni denarni sklad, Odbor za finančno stabilnost in Banka za mednarodne poravnave) so opredelili sistemsko tveganje kot tveganje za prekinitev finančnih storitev, ki jo (i) povzroči oslabitev celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki (ii) ima lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne“.

| (9d) | Čezmejno tveganje v skladu z opredelitvijo teh institucij vključuje vsa tveganja, ki jih povzročajo gospodarska neravnovesja ali finančne motnje v vseh ali v nekaterih delih Unije, ki bi lahko imele velike negativne posledice za transakcije med nosilci gospodarskih dejavnosti dveh ali več držav članic, za delovanje notranjega trga ali za javne finance v Uniji ali kateri koli njeni državi članici. |
| --- | --- |

(9d)

Čezmejno tveganje v skladu z opredelitvijo teh institucij vključuje vsa tveganja, ki jih povzročajo gospodarska neravnovesja ali finančne motnje v vseh ali v nekaterih delih Unije, ki bi lahko imele velike negativne posledice za transakcije med nosilci gospodarskih dejavnosti dveh ali več držav članic, za delovanje notranjega trga ali za javne finance v Uniji ali kateri koli njeni državi članici.

| (10) | Sodišče
  Evropske unije
  je v sodbi z dne 2. maja 2006 ▐ (Združeno kraljestvo proti Evropskemu parlamentu in Svetu)
  razsodilo, da: „iz ničesar v besedilu člena 95 ES [zdaj člen 114 PDEU] se ne da sklepati, da bi morali biti ukrepi, ki jih je sprejel zakonodajalec Skupnosti, naslovljeni samo na posamezno državo članico. Lahko se namreč izkaže, da je, po presoji tega zakonodajalca, nujno ustanoviti organ Skupnosti, katerega naloga je prispevati k uresničitvi postopka usklajevanja v položajih, v katerih se kot primerno kaže sprejetje neobvezujočih spremljevalnih in okvirnih ukrepov zaradi olajševanja enotnega izvajanja in uporabe predpisov, ki temeljijo na tej določbi.“

   (18) Cilj in naloge organa, tj. pomagati pristojnim nacionalnim nadzornim organom pri dosledni razlagi in uporabi pravil
  Unije
  ter prispevati k finančni stabilnosti, potrebni za finančno integracijo, so tesno povezani s cilji pravnega reda
  Unije
  v zvezi z notranjim trgom za finančne storitve. Zato je treba organ ustanoviti na podlagi
  člena 114 PDEU
  . |
| --- | --- |

(10)

Sodišče
  Evropske unije
  je v sodbi z dne 2. maja 2006 ▐ (Združeno kraljestvo proti Evropskemu parlamentu in Svetu)
  razsodilo, da: „iz ničesar v besedilu člena 95 ES [zdaj člen 114 PDEU] se ne da sklepati, da bi morali biti ukrepi, ki jih je sprejel zakonodajalec Skupnosti, naslovljeni samo na posamezno državo članico. Lahko se namreč izkaže, da je, po presoji tega zakonodajalca, nujno ustanoviti organ Skupnosti, katerega naloga je prispevati k uresničitvi postopka usklajevanja v položajih, v katerih se kot primerno kaže sprejetje neobvezujočih spremljevalnih in okvirnih ukrepov zaradi olajševanja enotnega izvajanja in uporabe predpisov, ki temeljijo na tej določbi.“

   (18) Cilj in naloge organa, tj. pomagati pristojnim nacionalnim nadzornim organom pri dosledni razlagi in uporabi pravil
  Unije
  ter prispevati k finančni stabilnosti, potrebni za finančno integracijo, so tesno povezani s cilji pravnega reda
  Unije
  v zvezi z notranjim trgom za finančne storitve. Zato je treba organ ustanoviti na podlagi
  člena 114 PDEU
  .

| (11) | Pravni dokumenti, v katerih so določene naloge pristojnih organov držav članic, vključno z njihovim medsebojnim sodelovanjem in sodelovanjem s Komisijo, so: Direktiva 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (19), Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (20), Direktiva 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. maja 2001 o sprejemu vrednostnih papirjev v uradno kotacijo na borzi in o informacijah, ki jih je treba objaviti v zvezi s temi vrednostnimi papirji (21), Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (22), Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (23), Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (24), Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (25), Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/25/ES z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (26), Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (27), Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (28), Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (29), Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/65/ES z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (30), Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (preoblikovano) (31) brez poseganja v pristojnosti Evropskega bančnega organa glede bonitetnega nadzora, Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o podjetjih za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje (32), Direktiva ... (prihodnja Direktiva AIFM) in Uredba ... (prihodnja Uredba CRA), vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na teh dokumentih, ter kakršen koli drug dokument Skupnosti, ki na organ prenaša naloge. |
| --- | --- |

(11)

Pravni dokumenti, v katerih so določene naloge pristojnih organov držav članic, vključno z njihovim medsebojnim sodelovanjem in sodelovanjem s Komisijo, so: Direktiva 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (19), Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (20), Direktiva 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. maja 2001 o sprejemu vrednostnih papirjev v uradno kotacijo na borzi in o informacijah, ki jih je treba objaviti v zvezi s temi vrednostnimi papirji (21), Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (22), Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (23), Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (24), Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (25), Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/25/ES z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (26), Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (27), Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (28), Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (29), Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/65/ES z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (30), Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (preoblikovano) (31) brez poseganja v pristojnosti Evropskega bančnega organa glede bonitetnega nadzora, Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o podjetjih za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje (32), Direktiva ... (prihodnja Direktiva AIFM) in Uredba ... (prihodnja Uredba CRA), vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na teh dokumentih, ter kakršen koli drug dokument Skupnosti, ki na organ prenaša naloge.

| (12) | Izraz udeleženec na finančnem trgu bi moral zajemati vrsto udeležencev, za katere velja zakonodaja Skupnosti na tem področju. Lahko vključuje pravne osebe in posameznike. Tako lahko npr. vključuje investicijska podjetja, KNPVP in njihove družbe za upravljanje, upravitelje alternativnih investicijskih skladov, upravljavce trga, klirinške hiše, sisteme poravnave, bonitetne agencije, izdajatelje, ponudnike, vlagatelje, osebe, ki nadzorujejo udeležence ali imajo delež v udeležencih, osebe, ki sodelujejo pri upravljanju udeležencev, ter druge osebe, v zvezi s katerimi se uporabljajo določbe zakonodaje. Prav tako bi moral vključevati finančne institucije, kot so kreditne institucije in zavarovalnice, ko se ukvarjajo z dejavnostmi, ki jih zajema zakonodaja Skupnosti na tem področju. Pristojni organi v EU in tretjih državah ter Komisija ne spadajo v to opredelitev. |
| --- | --- |

(12)

Izraz udeleženec na finančnem trgu bi moral zajemati vrsto udeležencev, za katere velja zakonodaja Skupnosti na tem področju. Lahko vključuje pravne osebe in posameznike. Tako lahko npr. vključuje investicijska podjetja, KNPVP in njihove družbe za upravljanje, upravitelje alternativnih investicijskih skladov, upravljavce trga, klirinške hiše, sisteme poravnave, bonitetne agencije, izdajatelje, ponudnike, vlagatelje, osebe, ki nadzorujejo udeležence ali imajo delež v udeležencih, osebe, ki sodelujejo pri upravljanju udeležencev, ter druge osebe, v zvezi s katerimi se uporabljajo določbe zakonodaje. Prav tako bi moral vključevati finančne institucije, kot so kreditne institucije in zavarovalnice, ko se ukvarjajo z dejavnostmi, ki jih zajema zakonodaja Skupnosti na tem področju. Pristojni organi v EU in tretjih državah ter Komisija ne spadajo v to opredelitev.

| (13) | Zaželeno je, da organ spodbuja usklajen pristop na področju odškodninske sheme za vlagatelje za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in enakovredne obravnave vlagateljev po vsej
  Uniji
  . Ker so odškodninske sheme za vlagatelje predmet upravnega nadzora v njihovih državah članicah in ne regulativnega nadzora, mora biti organ sposoben uresničevati svoja pooblastila na podlagi te uredbe v zvezi s samo odškodninsko shemo za vlagatelje in njenim upravljavcem ▐.
  Vloga organa se pregleda, ko bo ustanovljen Evropski sklad za zaščito vlagateljev. |
| --- | --- |

(13)

Zaželeno je, da organ spodbuja usklajen pristop na področju odškodninske sheme za vlagatelje za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in enakovredne obravnave vlagateljev po vsej
  Uniji
  . Ker so odškodninske sheme za vlagatelje predmet upravnega nadzora v njihovih državah članicah in ne regulativnega nadzora, mora biti organ sposoben uresničevati svoja pooblastila na podlagi te uredbe v zvezi s samo odškodninsko shemo za vlagatelje in njenim upravljavcem ▐.
  Vloga organa se pregleda, ko bo ustanovljen Evropski sklad za zaščito vlagateljev.

| (14) | Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih
  regulativnih
  tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita
  deponentov,
  vlagateljev in potrošnikov po Evropi. Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu
  Unije
  , zaupa priprava osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev. Komisija mora te
  regulativne in izvedbene tehnične standarde
  potrditi v skladu s
  členom 290 PDEU
  , da se jim zagotovi zavezujoči pravni učinek. ▐ |
| --- | --- |

(14)

Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih
  regulativnih
  tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita
  deponentov,
  vlagateljev in potrošnikov po Evropi. Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu
  Unije
  , zaupa priprava osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev. Komisija mora te
  regulativne in izvedbene tehnične standarde
  potrditi v skladu s
  členom 290 PDEU
  , da se jim zagotovi zavezujoči pravni učinek. ▐

| (15) | Komisija mora osnutke regulativnih tehničnih standardov potrditi, da postanejo pravno zavezujoči. Morali bi jih spreminjati le v zelo omejenem obsegu in v izjemnih okoliščinah ter pod pogojem, da je organ v tesnem stiku s finančnimi trgi in je seznanjen z njihovim vsakodnevnim delom. Spremeniti bi jih bilo treba, če na primer osnutki regulativnih standardov ne bi bili združljivi s pravom Unije, ne bi upoštevali načela sorazmernosti ali bi bili v nasprotju s temeljnimi načeli notranjega trga za finančne storitve, kot so odraženi v pravnem redu Skupnosti za področje finančnih storitev. Komisija brez predhodne uskladitve z organom ne bi smela spremeniti vsebine tehničnih standardov, ki jih je pripravil. Za zagotovitev nemotenega in hitrega postopka za sprejetje teh standardov je treba Komisiji določiti časovni rok za odločitev o njihovi potrditvi. |
| --- | --- |

(15)

Komisija mora osnutke regulativnih tehničnih standardov potrditi, da postanejo pravno zavezujoči. Morali bi jih spreminjati le v zelo omejenem obsegu in v izjemnih okoliščinah ter pod pogojem, da je organ v tesnem stiku s finančnimi trgi in je seznanjen z njihovim vsakodnevnim delom. Spremeniti bi jih bilo treba, če na primer osnutki regulativnih standardov ne bi bili združljivi s pravom Unije, ne bi upoštevali načela sorazmernosti ali bi bili v nasprotju s temeljnimi načeli notranjega trga za finančne storitve, kot so odraženi v pravnem redu Skupnosti za področje finančnih storitev. Komisija brez predhodne uskladitve z organom ne bi smela spremeniti vsebine tehničnih standardov, ki jih je pripravil. Za zagotovitev nemotenega in hitrega postopka za sprejetje teh standardov je treba Komisiji določiti časovni rok za odločitev o njihovi potrditvi.

| (15a) | Komisija bi morala tudi imeti pooblastila za izvajanje pravnih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(15a)

Komisija bi morala tudi imeti pooblastila za izvajanje pravnih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (
  15b) | Regulativni in izvedbeni tehnični standardi morajo upoštevati načelo sorazmernosti, tj. zahteve, določene v teh standardih, bi morale biti sorazmerne z naravo, obsegom in zapletenostjo tveganj, povezanih s poslovanjem zadevne finančne institucije. |
| --- | --- |

(
  15b)

Regulativni in izvedbeni tehnični standardi morajo upoštevati načelo sorazmernosti, tj. zahteve, določene v teh standardih, bi morale biti sorazmerne z naravo, obsegom in zapletenostjo tveganj, povezanih s poslovanjem zadevne finančne institucije.

| (16) | Organ bi moral imeti na področjih, ki niso zajeta v
  regulativnih
  tehničnih standardih, pooblastila za izdajanje ▐ smernic in priporočil o uporabi zakonodaje
  Unije
  . Za zagotovitev preglednosti in okrepitev upoštevanja teh smernic in priporočil s strani nacionalnih nadzornih organov je treba za nacionalne organe določiti obveznost, da v primeru neupoštevanja teh smernic in priporočil
  objavijo
  svoje razloge za tako ravnanje
  , da se zagotovi popolna preglednost za udeležence na trgu
  . |
| --- | --- |

(16)

Organ bi moral imeti na področjih, ki niso zajeta v
  regulativnih
  tehničnih standardih, pooblastila za izdajanje ▐ smernic in priporočil o uporabi zakonodaje
  Unije
  . Za zagotovitev preglednosti in okrepitev upoštevanja teh smernic in priporočil s strani nacionalnih nadzornih organov je treba za nacionalne organe določiti obveznost, da v primeru neupoštevanja teh smernic in priporočil
  objavijo
  svoje razloge za tako ravnanje
  , da se zagotovi popolna preglednost za udeležence na trgu
  .

| (17) | Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe zakonodaje
  Unije
  je osnovni pogoj za integriteto,
  preglednost,
  učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov, stabilnost finančnega sistema in nevtralne konkurenčne pogoje za finančne institucije v
  Uniji
  . Zato je treba vzpostaviti mehanizem, s katerim organ obravnava primere
  neuporabe
  ali
  nepravilne
  uporabe
  , ki pomeni kršitev
  zakonodaje
  Unije
  . Ta mehanizem je treba uporabljati na področjih, kjer so z zakonodajo Skupnosti opredeljene jasne in brezpogojne obveznosti. |
| --- | --- |

(17)

Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe zakonodaje
  Unije
  je osnovni pogoj za integriteto,
  preglednost,
  učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov, stabilnost finančnega sistema in nevtralne konkurenčne pogoje za finančne institucije v
  Uniji
  . Zato je treba vzpostaviti mehanizem, s katerim organ obravnava primere
  neuporabe
  ali
  nepravilne
  uporabe
  , ki pomeni kršitev
  zakonodaje
  Unije
  . Ta mehanizem je treba uporabljati na področjih, kjer so z zakonodajo Skupnosti opredeljene jasne in brezpogojne obveznosti.

| (18) | Da se omogoči ustrezen odziv na primere nepravilne ali nezadostne uporabe zakonodaje Skupnosti, je treba uporabiti tristopenjski mehanizem. Na prvi stopnji je treba organu dodeliti pooblastila za preiskavo domnevno nepravilne ali nezadostne uporabe obveznosti iz prava Skupnosti pri nadzorni praksi nacionalnih organov, pri čemer na koncu izda ▐ priporočilo.
  Kadar pristojni nacionalni organ ne upošteva priporočila, bi morala biti Komisija pooblaščena, da izda uradno mnenje, v katerem upošteva priporočilo organa in od pristojnega organa zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s pravom Unije. |
| --- | --- |

(18)

Da se omogoči ustrezen odziv na primere nepravilne ali nezadostne uporabe zakonodaje Skupnosti, je treba uporabiti tristopenjski mehanizem. Na prvi stopnji je treba organu dodeliti pooblastila za preiskavo domnevno nepravilne ali nezadostne uporabe obveznosti iz prava Skupnosti pri nadzorni praksi nacionalnih organov, pri čemer na koncu izda ▐ priporočilo.
  Kadar pristojni nacionalni organ ne upošteva priporočila, bi morala biti Komisija pooblaščena, da izda uradno mnenje, v katerem upošteva priporočilo organa in od pristojnega organa zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s pravom Unije.

| (19) | Kadar nacionalni organ ne ravna v skladu s priporočilom
  v roku, ki ga je določil organ
  ,
  slednji
  na zadevni nacionalni nadzorni organ
  nemudoma
  naslovi odločbo za zagotovitev spoštovanja prava
  Unije
  , s čimer se ustvarijo neposredni pravni učinki, na katere se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči in organi ter jih uveljaviti na podlagi
  člena 258 PDEU
  . |
| --- | --- |

(19)

Kadar nacionalni organ ne ravna v skladu s priporočilom
  v roku, ki ga je določil organ
  ,
  slednji
  na zadevni nacionalni nadzorni organ
  nemudoma
  naslovi odločbo za zagotovitev spoštovanja prava
  Unije
  , s čimer se ustvarijo neposredni pravni učinki, na katere se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči in organi ter jih uveljaviti na podlagi
  člena 258 PDEU
  .

| (20) | Organu je treba za obvladovanje izjemnih primerov, ko zadevni pristojni organ dolgo časa ne ukrepa, dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, naslovljene na posamezne finančne institucije. To pooblastilo je treba omejiti na izjemne okoliščine, v katerih pristojni organ ne ravna v skladu z
  uradnim mnenjem
  , ki
  je naslovljeno
  nanj, in v katerih se pravo
  Unije
  zaradi obstoječih (33) ali prihodnjih uredb EU neposredno uporablja za finančne institucije.
  V zvezi s tem Evropski parlament in Svet z zanimanjem pričakujeta izvajanje programa Komisije za leto 2010, zlasti kar zadeva predlog reforme direktive o kapitalskih zahtevah. |
| --- | --- |

(20)

Organu je treba za obvladovanje izjemnih primerov, ko zadevni pristojni organ dolgo časa ne ukrepa, dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, naslovljene na posamezne finančne institucije. To pooblastilo je treba omejiti na izjemne okoliščine, v katerih pristojni organ ne ravna v skladu z
  uradnim mnenjem
  , ki
  je naslovljeno
  nanj, in v katerih se pravo
  Unije
  zaradi obstoječih (33) ali prihodnjih uredb EU neposredno uporablja za finančne institucije.
  V zvezi s tem Evropski parlament in Svet z zanimanjem pričakujeta izvajanje programa Komisije za leto 2010, zlasti kar zadeva predlog reforme direktive o kapitalskih zahtevah.

| (21) | Resne grožnje za pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  zahtevajo hiter in usklajen odziv na ravni
  Unije
  . Zato mora imeti organ možnost, da od nacionalnih nadzornih organov zahteva sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje stanja v izrednih razmerah.
  Ob upoštevanju občutljivosti tega vprašanja je treba za razglasitev
  izrednih razmer ▐ pooblastiti Komisijo
  , da lahko to stori na lastno pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, ESRB ali organa
  .
  Če bi Evropski parlament, Svet, ESRB ali evropski nadzorni organ ocenil, da obstaja verjetnost za nastanek izrednih razmer, bi moral vzpostaviti stik s Komisijo. V tem procesu je ustrezna skrb za zaupnost izjemno pomembna. Če Komisija ugotovi obstoj izrednih razmer, o tem ustrezno obvesti Evropski parlament in Svet. |
| --- | --- |

(21)

Resne grožnje za pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  zahtevajo hiter in usklajen odziv na ravni
  Unije
  . Zato mora imeti organ možnost, da od nacionalnih nadzornih organov zahteva sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje stanja v izrednih razmerah.
  Ob upoštevanju občutljivosti tega vprašanja je treba za razglasitev
  izrednih razmer ▐ pooblastiti Komisijo
  , da lahko to stori na lastno pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, ESRB ali organa
  .
  Če bi Evropski parlament, Svet, ESRB ali evropski nadzorni organ ocenil, da obstaja verjetnost za nastanek izrednih razmer, bi moral vzpostaviti stik s Komisijo. V tem procesu je ustrezna skrb za zaupnost izjemno pomembna. Če Komisija ugotovi obstoj izrednih razmer, o tem ustrezno obvesti Evropski parlament in Svet.

| (22) | Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega nadzora ter uravnoteženega upoštevanja položaja pristojnih organov v različnih državah članicah mora imeti organ pristojnost za reševanje sporov med temi pristojnimi organi, tudi v kolegijih nadzornih organov, pri čemer imajo njegove odločitve zavezujoč učinek. Omogočiti je treba spravni postopek, med katerim lahko pristojni organi dosežejo sporazum.
  Če takšen sporazum ni dosežen, lahko organ od zadevnih pristojnih organov zahteva, da izvedejo določene ukrepe ali da ne ukrepajo, da bi razrešili zadevo in zagotovili spoštovanje zakonodaje EU z zavezujočimi učinki za zadevne pristojne organe.
  V primeru neukrepanja zadevnih nacionalnih nadzornih organov je treba organu dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na
  finančne institucije
  , na področjih prava
  Unije
  , ki se neposredno uporablja zanje. |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega nadzora ter uravnoteženega upoštevanja položaja pristojnih organov v različnih državah članicah mora imeti organ pristojnost za reševanje sporov med temi pristojnimi organi, tudi v kolegijih nadzornih organov, pri čemer imajo njegove odločitve zavezujoč učinek. Omogočiti je treba spravni postopek, med katerim lahko pristojni organi dosežejo sporazum.
  Če takšen sporazum ni dosežen, lahko organ od zadevnih pristojnih organov zahteva, da izvedejo določene ukrepe ali da ne ukrepajo, da bi razrešili zadevo in zagotovili spoštovanje zakonodaje EU z zavezujočimi učinki za zadevne pristojne organe.
  V primeru neukrepanja zadevnih nacionalnih nadzornih organov je treba organu dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na
  finančne institucije
  , na področjih prava
  Unije
  , ki se neposredno uporablja zanje.

| (22a) | Kriza je pokazala, da je samo sodelovanje med nacionalnimi organi, katerih pravna pristojnost seže le do nacionalnih meja, popolnoma neustrezno za nadziranje finančnih institucij, ki delujejo čezmejno. |
| --- | --- |

(22a)

Kriza je pokazala, da je samo sodelovanje med nacionalnimi organi, katerih pravna pristojnost seže le do nacionalnih meja, popolnoma neustrezno za nadziranje finančnih institucij, ki delujejo čezmejno.

| (22b) | Poleg tega „sedanje ureditve, ki so kombinacija omogočanja odpiranja podružnic, nadzora matične države in zgolj nacionalnega zavarovanja depozitov, niso trdna osnova za prihodnjo regulacijo in nadzor nad evropskimi čezmejnimi bankami, ki poslujejo s prebivalstvom“ (Turnerjevo poročilo). |
| --- | --- |

(22b)

Poleg tega „sedanje ureditve, ki so kombinacija omogočanja odpiranja podružnic, nadzora matične države in zgolj nacionalnega zavarovanja depozitov, niso trdna osnova za prihodnjo regulacijo in nadzor nad evropskimi čezmejnimi bankami, ki poslujejo s prebivalstvom“ (Turnerjevo poročilo).

| (22c) | Kot zaključuje tudi Turnerjevo poročilo: „smotrnejša ureditev zahteva ali povečane nacionalne pristojnosti, zaradi česar bi bil enotni trg manj odprt, ali večjo stopnjo integracije.“ |
| --- | --- |

(22c)

Kot zaključuje tudi Turnerjevo poročilo: „smotrnejša ureditev zahteva ali povečane nacionalne pristojnosti, zaradi česar bi bil enotni trg manj odprt, ali večjo stopnjo integracije.“

| (22d) | Nacionalna rešitev predvideva, da bi lahko država gostiteljica imela pravico prisiliti tuje institucije, da delujejo samo prek hčerinskih podjetij, ne pa prek podružnic, ter bi lahko nadzorovala kapital in likvidnost bank, ki delujejo v državi, kar bi povzročilo več protekcionizma. |
| --- | --- |

(22d)

Nacionalna rešitev predvideva, da bi lahko država gostiteljica imela pravico prisiliti tuje institucije, da delujejo samo prek hčerinskih podjetij, ne pa prek podružnic, ter bi lahko nadzorovala kapital in likvidnost bank, ki delujejo v državi, kar bi povzročilo več protekcionizma.

| (22e) | „Evropska“ rešitev poziva k okrepitvi organa v okviru kolegija nadzornikov in k povečanju nadzora nad finančnimi institucijami, ki predstavljajo sistemsko tveganje. |
| --- | --- |

(22e)

„Evropska“ rešitev poziva k okrepitvi organa v okviru kolegija nadzornikov in k povečanju nadzora nad finančnimi institucijami, ki predstavljajo sistemsko tveganje.

| (23) | Kolegiji nadzornih organov imajo pomembno vlogo pri učinkovitem, uspešnem in doslednem nadzoru nad
  finančnimi institucijami
  , ki delujejo čezmejno. Organ mora imeti
  vodilno vlogo in
  polnopravno pravico do udeležbe v kolegijih nadzornih organov, da se racionalizira delovanje kolegijev in proces izmenjave informacij znotraj njih ter okrepi približevanje in usklajenost kolegijev pri uporabi prava
  Unije
  .
  Kot je navedeno tudi v de Larosièrovem poročilu, se je treba „izogniti ovirani konkurenci in regulativni arbitraži zaradi različnih nadzornih praks, saj lahko ogrozita finančno stabilnost – med drugim s spodbuditvijo prenosa finančnih dejavnosti v države, kje je nadzor bolj ohlapen. Nadzorni sistem mora biti razumljen kot pravičen in uravnotežen“. |
| --- | --- |

(23)

Kolegiji nadzornih organov imajo pomembno vlogo pri učinkovitem, uspešnem in doslednem nadzoru nad
  finančnimi institucijami
  , ki delujejo čezmejno. Organ mora imeti
  vodilno vlogo in
  polnopravno pravico do udeležbe v kolegijih nadzornih organov, da se racionalizira delovanje kolegijev in proces izmenjave informacij znotraj njih ter okrepi približevanje in usklajenost kolegijev pri uporabi prava
  Unije
  .
  Kot je navedeno tudi v de Larosièrovem poročilu, se je treba „izogniti ovirani konkurenci in regulativni arbitraži zaradi različnih nadzornih praks, saj lahko ogrozita finančno stabilnost – med drugim s spodbuditvijo prenosa finančnih dejavnosti v države, kje je nadzor bolj ohlapen. Nadzorni sistem mora biti razumljen kot pravičen in uravnotežen“.

| (23a) | Organ in nacionalni nadzorniki morajo okrepiti nadzor nad finančnimi institucijami, ki ustrezajo merilom za sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije in povzročil škodo realnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

(23a)

Organ in nacionalni nadzorniki morajo okrepiti nadzor nad finančnimi institucijami, ki ustrezajo merilom za sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije in povzročil škodo realnemu gospodarstvu.

| (23b) | Treba je opredeliti merila sistemskega tveganja in pri tem upoštevati mednarodne standarde, zlasti tiste, ki jih je sprejel Odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad, Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov in skupina G-20. Medsebojna povezanost, zamenljivost in pravočasnost so najpogosteje uporabljena merila za opredelitev sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(23b)

Treba je opredeliti merila sistemskega tveganja in pri tem upoštevati mednarodne standarde, zlasti tiste, ki jih je sprejel Odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad, Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov in skupina G-20. Medsebojna povezanost, zamenljivost in pravočasnost so najpogosteje uporabljena merila za opredelitev sistemskega tveganja.

| (23c) | Treba je vzpostaviti okvir za obravnavanje institucij v težavah, kar bo omogočilo, da se stabilizirajo ali ukinejo, ker „je bilo jasno dokazano, da so vložki med bančno krizo visoki za vlado in za celotno družbo, ker takšne razmere lahko potencialno ogrozijo finančno stabilnost in stvarno gospodarstvo“ (de Larosièrovo poročilo). Komisija bi morala pripraviti ustrezne predloge za vzpostavitev novega okvira za obvladovanje finančne krize. Ključni elementi kriznega upravljanja so skupna pravila in instrumenti za reševanje finančnega položaja (izvajanje in financiranje reševanja velikih, čezmejnih in/ali povezanih institucij v krizi). |
| --- | --- |

(23c)

Treba je vzpostaviti okvir za obravnavanje institucij v težavah, kar bo omogočilo, da se stabilizirajo ali ukinejo, ker „je bilo jasno dokazano, da so vložki med bančno krizo visoki za vlado in za celotno družbo, ker takšne razmere lahko potencialno ogrozijo finančno stabilnost in stvarno gospodarstvo“ (de Larosièrovo poročilo). Komisija bi morala pripraviti ustrezne predloge za vzpostavitev novega okvira za obvladovanje finančne krize. Ključni elementi kriznega upravljanja so skupna pravila in instrumenti za reševanje finančnega položaja (izvajanje in financiranje reševanja velikih, čezmejnih in/ali povezanih institucij v krizi).

| (23d) | Treba je ustanoviti Evropski sklad za zajamčene vloge, da se zagotovi soodgovornost čezmejnih finančnih institucij, zaščitijo interesi deponentov v Uniji ter zmanjšajo stroški za davkoplačevalce v primeru sistemske finančne krize. Sklad na ravni EU se zdi najučinkovitejši način za zaščito interesov deponentov in najboljša obramba proti izkrivljanju konkurence. Ne glede na to je jasno, da so pristopi EU nujno bolj zapleteni in si nekateri želijo ohraniti svoje nacionalne sheme. Zato mora organ uskladiti vsaj najpomembnejše značilnosti nacionalnih shem. Lahko tudi zagotovi, da se bo od finančnih institucij zahtevalo plačilo samo v eno shemo. |
| --- | --- |

(23d)

Treba je ustanoviti Evropski sklad za zajamčene vloge, da se zagotovi soodgovornost čezmejnih finančnih institucij, zaščitijo interesi deponentov v Uniji ter zmanjšajo stroški za davkoplačevalce v primeru sistemske finančne krize. Sklad na ravni EU se zdi najučinkovitejši način za zaščito interesov deponentov in najboljša obramba proti izkrivljanju konkurence. Ne glede na to je jasno, da so pristopi EU nujno bolj zapleteni in si nekateri želijo ohraniti svoje nacionalne sheme. Zato mora organ uskladiti vsaj najpomembnejše značilnosti nacionalnih shem. Lahko tudi zagotovi, da se bo od finančnih institucij zahtevalo plačilo samo v eno shemo.

| (23e) | Evropski sklad za stabilnost vrednostnih papirjev in trgov bi moral financirati ustrezno likvidacijo ali sanacijo finančnih institucij v težavah, če bi te lahko ogrozile finančno stabilnost notranjega finančnega trga Unije. Sklad bi bilo treba financirati z ustreznimi prispevki iz finančnega sektorja. Prispevki v sklad bi morali nadomestiti prispevke v nacionalne sklade podobne narave. |
| --- | --- |

(23e)

Evropski sklad za stabilnost vrednostnih papirjev in trgov bi moral financirati ustrezno likvidacijo ali sanacijo finančnih institucij v težavah, če bi te lahko ogrozile finančno stabilnost notranjega finančnega trga Unije. Sklad bi bilo treba financirati z ustreznimi prispevki iz finančnega sektorja. Prispevki v sklad bi morali nadomestiti prispevke v nacionalne sklade podobne narave.

| (24) | Prenos nalog in odgovornosti je lahko uporaben instrument za delovanje mreže nadzornih organov, da se zmanjša podvajanje nadzornih nalog, okrepi sodelovanje ter s tem racionalizira nadzorni postopek in zmanjša obremenitev finančnih institucij
  , zlasti finančnih institucij, ki nimajo evropske razsežnosti
  . Zato mora Uredba zagotoviti jasno pravno podlago za tak prenos. Prenos nalog pomeni, da naloge namesto odgovornega organa izvaja drug nadzorni organ, medtem ko je za nadzorne odločbe/sklepe še vedno odgovoren organ, ki je naloge prenesel. S prenosom odgovornosti
  bi moral imeti
  nacionalni nadzorni organ, na katerega se prenesejo naloge,
  možnost
  sam
  odločati
  o posameznem vprašanju v zvezi z nadzorom namesto
  organa ali
  drugega nacionalnega nadzornega organa. Prenose mora urejati načelo, da se pristojnost za nadzor dodeli nadzornemu organu, ki je ustrezen za sprejemanje ukrepov na tem področju. Prerazporeditev odgovornosti
  bi bila
  ustrezna na primer zaradi ekonomije obsega, usklajenosti pri skupinskem nadzoru in optimalne uporabe tehničnega strokovnega znanja v nacionalnih nadzornih organih. Z ustrezno zakonodajo
  Unije
  se lahko nadalje opredelijo načela za prerazporeditev odgovornosti na podlagi sporazuma. Organ mora na vse ustrezne načine omogočiti
  in nadzorovati
  sporazume o prenosu pooblastil med nacionalnimi nadzornimi organi. Vnaprej ga je treba obvestiti o nameravanih sporazumih o prenosu pooblastil, da lahko po potrebi poda mnenje. Objavo takih sporazumov je treba centralizirati za zagotovitev pravočasnih, preglednih in enostavno dostopnih informacij o sporazumih za vse zadevne strani.
  Poleg tega mora tudi zbirati in razširjati primere dobrih praks na področju prenosa nalog in sporazumov o prenosu. |
| --- | --- |

(24)

Prenos nalog in odgovornosti je lahko uporaben instrument za delovanje mreže nadzornih organov, da se zmanjša podvajanje nadzornih nalog, okrepi sodelovanje ter s tem racionalizira nadzorni postopek in zmanjša obremenitev finančnih institucij
  , zlasti finančnih institucij, ki nimajo evropske razsežnosti
  . Zato mora Uredba zagotoviti jasno pravno podlago za tak prenos. Prenos nalog pomeni, da naloge namesto odgovornega organa izvaja drug nadzorni organ, medtem ko je za nadzorne odločbe/sklepe še vedno odgovoren organ, ki je naloge prenesel. S prenosom odgovornosti
  bi moral imeti
  nacionalni nadzorni organ, na katerega se prenesejo naloge,
  možnost
  sam
  odločati
  o posameznem vprašanju v zvezi z nadzorom namesto
  organa ali
  drugega nacionalnega nadzornega organa. Prenose mora urejati načelo, da se pristojnost za nadzor dodeli nadzornemu organu, ki je ustrezen za sprejemanje ukrepov na tem področju. Prerazporeditev odgovornosti
  bi bila
  ustrezna na primer zaradi ekonomije obsega, usklajenosti pri skupinskem nadzoru in optimalne uporabe tehničnega strokovnega znanja v nacionalnih nadzornih organih. Z ustrezno zakonodajo
  Unije
  se lahko nadalje opredelijo načela za prerazporeditev odgovornosti na podlagi sporazuma. Organ mora na vse ustrezne načine omogočiti
  in nadzorovati
  sporazume o prenosu pooblastil med nacionalnimi nadzornimi organi. Vnaprej ga je treba obvestiti o nameravanih sporazumih o prenosu pooblastil, da lahko po potrebi poda mnenje. Objavo takih sporazumov je treba centralizirati za zagotovitev pravočasnih, preglednih in enostavno dostopnih informacij o sporazumih za vse zadevne strani.
  Poleg tega mora tudi zbirati in razširjati primere dobrih praks na področju prenosa nalog in sporazumov o prenosu.

| (25) | Organ mora dejavno spodbujati nadzorno konvergenco po vsej
  Uniji
  s ciljem vzpostavitve skupne kulture na področju nadzora. |
| --- | --- |

(25)

Organ mora dejavno spodbujati nadzorno konvergenco po vsej
  Uniji
  s ciljem vzpostavitve skupne kulture na področju nadzora.

| (26) | Medsebojni strokovni pregledi so smotrno in učinkovito orodje za spodbujanje skladnosti v mreži finančnih nadzornih organov. Zato mora organ oblikovati metodološki okvir za take preglede in jih redno izvajati. Pregledi ne smejo biti osredotočeni le na približevanje nadzornih praks, ampak tudi na sposobnost nadzornih organov, da pri nadzoru dosežejo visoko kakovost rezultatov, in neodvisnost pristojnih organov.
  Rezultati teh medsebojnih strokovnih pregledov se morajo objaviti, opredeliti in objaviti pa se morajo tudi najboljše prakse. |
| --- | --- |

(26)

Medsebojni strokovni pregledi so smotrno in učinkovito orodje za spodbujanje skladnosti v mreži finančnih nadzornih organov. Zato mora organ oblikovati metodološki okvir za take preglede in jih redno izvajati. Pregledi ne smejo biti osredotočeni le na približevanje nadzornih praks, ampak tudi na sposobnost nadzornih organov, da pri nadzoru dosežejo visoko kakovost rezultatov, in neodvisnost pristojnih organov.
  Rezultati teh medsebojnih strokovnih pregledov se morajo objaviti, opredeliti in objaviti pa se morajo tudi najboljše prakse.

| (27) | Organ mora dejavno spodbujati usklajen odziv
  Unije
  v zvezi z nadzorom, zlasti
  da zagotovi
  pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  . Zato mu je poleg pooblastil za ukrepanje v izrednih razmerah treba dodeliti tudi splošno funkcijo usklajevanja znotraj evropskega sistema finančnih nadzornih organov. Ukrepi organa morajo biti osredotočeni zlasti na neprekinjen pretok vseh ustreznih informacij med pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(27)

Organ mora dejavno spodbujati usklajen odziv
  Unije
  v zvezi z nadzorom, zlasti
  da zagotovi
  pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  . Zato mu je poleg pooblastil za ukrepanje v izrednih razmerah treba dodeliti tudi splošno funkcijo usklajevanja znotraj evropskega sistema finančnih nadzornih organov. Ukrepi organa morajo biti osredotočeni zlasti na neprekinjen pretok vseh ustreznih informacij med pristojnimi organi.

| (28) | Za zaščito finančne stabilnosti je treba zgodaj opredeliti čezmejne in medsektorske trende, mogoča tveganja in ranljivosti, ki izhajajo iz mikrobonitetne ravni. Organ mora v okviru svoje pristojnosti spremljati in oceniti takšen razvoj ter redno ali po potrebi priložnostno obveščati Evropski parlament, Svet, Komisijo, druge evropske nadzorne organe in Evropski odbor za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , kadar je to potrebno. Organ mora tudi
  začenjati in
  usklajevati tudi teste izjemnih situacij po vsej
  Uniji
  , s katerimi se oceni prilagodljivost
  finančnih ustanov
  na neugodne razmere na trgu, in zagotoviti, da se na nacionalni ravni za take teste uporablja čim bolj usklajena metodologija.
  Da bi organ ustrezno opravljal svoje funkcije, bi moral izvajati ekonomske analize trgov in učinka morebitnega dogajanja na trgu. |
| --- | --- |

(28)

Za zaščito finančne stabilnosti je treba zgodaj opredeliti čezmejne in medsektorske trende, mogoča tveganja in ranljivosti, ki izhajajo iz mikrobonitetne ravni. Organ mora v okviru svoje pristojnosti spremljati in oceniti takšen razvoj ter redno ali po potrebi priložnostno obveščati Evropski parlament, Svet, Komisijo, druge evropske nadzorne organe in Evropski odbor za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , kadar je to potrebno. Organ mora tudi
  začenjati in
  usklajevati tudi teste izjemnih situacij po vsej
  Uniji
  , s katerimi se oceni prilagodljivost
  finančnih ustanov
  na neugodne razmere na trgu, in zagotoviti, da se na nacionalni ravni za take teste uporablja čim bolj usklajena metodologija.
  Da bi organ ustrezno opravljal svoje funkcije, bi moral izvajati ekonomske analize trgov in učinka morebitnega dogajanja na trgu.

| (29) | Zaradi globalizacije finančnih storitev in vse večjega pomena mednarodnih standardov mora organ
  zastopati Evropsko unijo v dialogu in sodelovanju
  z nadzornimi organi
  v tretjih državah
  . |
| --- | --- |

(29)

Zaradi globalizacije finančnih storitev in vse večjega pomena mednarodnih standardov mora organ
  zastopati Evropsko unijo v dialogu in sodelovanju
  z nadzornimi organi
  v tretjih državah
  .

| (30) | Organ mora v okviru svoje pristojnosti delovati kot neodvisno svetovalno telo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Imeti mora možnost, da predloži svoje mnenje o ocenjevanju varnega in skrbnega poslovanja pri združitvah in pripojitvah na podlagi Direktive 2004/39/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2007/44/ES (34). |
| --- | --- |

(30)

Organ mora v okviru svoje pristojnosti delovati kot neodvisno svetovalno telo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Imeti mora možnost, da predloži svoje mnenje o ocenjevanju varnega in skrbnega poslovanja pri združitvah in pripojitvah na podlagi Direktive 2004/39/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2007/44/ES (34).

| (31) | Organ mora imeti za učinkovito opravljanje svojih nalog pravico, da zahteva vse potrebne informacije
  v zvezi z bonitetnim nadzorom
  . Da se prepreči podvajanje obveznosti poročanja za udeležence na finančnem trgu, morajo te informacije običajno zagotoviti nacionalni nadzorni organi, ki so najbliže finančnim trgom in udeležencem na trgu
  in ki upoštevajo že obstoječe statistične podatke
  . Vendar mora imeti organ
  možnost
  , da
  v skrajnem primeru naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo po informacijah
  neposredno
  na udeleženca
  na finančnem trgu ▐, če nacionalni pristojni organ takih informacij ne zagotovi ali jih ne more zagotoviti pravočasno. Določiti je treba obveznost organov držav članic, da organu pomagajo pri uveljavljanju takih neposrednih zahtev.
  V tem okviru je delo v zvezi s skupnimi oblikami poročanja izjemno pomembno. |
| --- | --- |

(31)

Organ mora imeti za učinkovito opravljanje svojih nalog pravico, da zahteva vse potrebne informacije
  v zvezi z bonitetnim nadzorom
  . Da se prepreči podvajanje obveznosti poročanja za udeležence na finančnem trgu, morajo te informacije običajno zagotoviti nacionalni nadzorni organi, ki so najbliže finančnim trgom in udeležencem na trgu
  in ki upoštevajo že obstoječe statistične podatke
  . Vendar mora imeti organ
  možnost
  , da
  v skrajnem primeru naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo po informacijah
  neposredno
  na udeleženca
  na finančnem trgu ▐, če nacionalni pristojni organ takih informacij ne zagotovi ali jih ne more zagotoviti pravočasno. Določiti je treba obveznost organov držav članic, da organu pomagajo pri uveljavljanju takih neposrednih zahtev.
  V tem okviru je delo v zvezi s skupnimi oblikami poročanja izjemno pomembno.

| (31a) | Ukrepi za zbiranje informacij ne bi smeli posegati v pravni okvir evropskega statističnega sistema (ESS) in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) na področju statističnih podatkov. Zato ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (35) in Uredbo Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (36). |
| --- | --- |

(31a)

Ukrepi za zbiranje informacij ne bi smeli posegati v pravni okvir evropskega statističnega sistema (ESS) in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) na področju statističnih podatkov. Zato ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (35) in Uredbo Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (36).

| (32) | Tesno sodelovanje med organom in Evropskim odborom za sistemska tveganja je bistveno, da se zagotovi popolnoma učinkovito delovanje Evropskega odbora za sistemska tveganja ter da se spremlja nadaljnje ukrepanje ob njegovih opozorilih in priporočilih. Organ
  in Evropski odbor za sistemska tveganja si morata vzajemno
  posredovati vse pomembne informacije. Podatke, povezane s posameznimi podjetji, je treba zagotoviti le na podlagi obrazložene zahteve. Organ mora po prejemu opozoril ali priporočil, ki jih Evropski odbor za sistemska tveganja naslovi na organ ali nacionalni nadzorni organ, ▐ zagotoviti nadaljnje spremljanje. |
| --- | --- |

(32)

Tesno sodelovanje med organom in Evropskim odborom za sistemska tveganja je bistveno, da se zagotovi popolnoma učinkovito delovanje Evropskega odbora za sistemska tveganja ter da se spremlja nadaljnje ukrepanje ob njegovih opozorilih in priporočilih. Organ
  in Evropski odbor za sistemska tveganja si morata vzajemno
  posredovati vse pomembne informacije. Podatke, povezane s posameznimi podjetji, je treba zagotoviti le na podlagi obrazložene zahteve. Organ mora po prejemu opozoril ali priporočil, ki jih Evropski odbor za sistemska tveganja naslovi na organ ali nacionalni nadzorni organ, ▐ zagotoviti nadaljnje spremljanje.

| (33) | Organ se mora z zainteresiranimi stranmi ▐ posvetovati o
  regulativnih
  standardih, smernicah in priporočilih ter jim zagotoviti primerne možnosti, da predložijo pripombe k predlaganim ukrepom.
  Pred sprejetjem osnutka regulativnih standardov, smernic in priporočil mora izvesti oceno učinka.
  Zaradi učinkovitosti je treba v ta namen ustanoviti interesno skupino za vrednostne papirje in trge, v kateri so sorazmerno zastopani udeleženci na finančnem trgu
  Unije
  (
  ki zastopajo različne modele in velikosti finančnih institucij in podjetij,
  vključno, kot je ustrezno, institucionalni vlagatelji in druge finančne institucije, ki same uporabljajo finančne storitve),
  mala in srednja podjetja, sindikati, akademiki
  ter potrošniki in zasebni uporabniki bančnih storitev, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji. Interesna skupina za vrednostne papirje in trge mora dejavno delovati kot povezovalni člen z drugimi skupinami uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih določi Komisija ali so določene z zakonodajo
  Unije
  . |
| --- | --- |

(33)

Organ se mora z zainteresiranimi stranmi ▐ posvetovati o
  regulativnih
  standardih, smernicah in priporočilih ter jim zagotoviti primerne možnosti, da predložijo pripombe k predlaganim ukrepom.
  Pred sprejetjem osnutka regulativnih standardov, smernic in priporočil mora izvesti oceno učinka.
  Zaradi učinkovitosti je treba v ta namen ustanoviti interesno skupino za vrednostne papirje in trge, v kateri so sorazmerno zastopani udeleženci na finančnem trgu
  Unije
  (
  ki zastopajo različne modele in velikosti finančnih institucij in podjetij,
  vključno, kot je ustrezno, institucionalni vlagatelji in druge finančne institucije, ki same uporabljajo finančne storitve),
  mala in srednja podjetja, sindikati, akademiki
  ter potrošniki in zasebni uporabniki bančnih storitev, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji. Interesna skupina za vrednostne papirje in trge mora dejavno delovati kot povezovalni člen z drugimi skupinami uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih določi Komisija ali so določene z zakonodajo
  Unije
  .

| (33a) | V razpravi o prihodnjih finančnih storitvah in postopku odločanja o njih so neprofitne organizacije v primerjavi s predstavniki industrije, ki imajo veliko sredstev in stikov, odrinjene na rob. Zato jim je treba pomagati z ustreznim financiranjem njihovih predstavnikov v interesni skupini za vrednostne papirje in trge. |
| --- | --- |

(33a)

V razpravi o prihodnjih finančnih storitvah in postopku odločanja o njih so neprofitne organizacije v primerjavi s predstavniki industrije, ki imajo veliko sredstev in stikov, odrinjene na rob. Zato jim je treba pomagati z ustreznim financiranjem njihovih predstavnikov v interesni skupini za vrednostne papirje in trge.

| (34) | Države članice imajo ključno odgovornost za
  zagotavljanje usklajenega kriznega upravljanja in za
  ohranjanje finančne stabilnosti
  v kriznih razmerah
  , zlasti v zvezi s stabilizacijo in reševanjem posameznih šibkih udeležencev na finančnem trgu.
  Delujejo usklajeno v okviru in v skladu z načeli ekonomske in monetarne unije.
  Ukrepi, ki jih organ sprejme v izrednih razmerah ali primerih reševanja sporov, ki vplivajo na stabilnost
  finančne institucije
  , ne smejo
  občutno
  vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. Vzpostaviti je treba mehanizem, s katerim se lahko države članice sklicujejo na ta zaščitni ukrep in na zadnji stopnji zadevo predajo Svetu, ki sprejme odločitev. Ustrezno je, da se zaradi posebnih pristojnosti držav članic v zvezi s tem Svetu dodeli vloga na tem področju. |
| --- | --- |

(34)

Države članice imajo ključno odgovornost za
  zagotavljanje usklajenega kriznega upravljanja in za
  ohranjanje finančne stabilnosti
  v kriznih razmerah
  , zlasti v zvezi s stabilizacijo in reševanjem posameznih šibkih udeležencev na finančnem trgu.
  Delujejo usklajeno v okviru in v skladu z načeli ekonomske in monetarne unije.
  Ukrepi, ki jih organ sprejme v izrednih razmerah ali primerih reševanja sporov, ki vplivajo na stabilnost
  finančne institucije
  , ne smejo
  občutno
  vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. Vzpostaviti je treba mehanizem, s katerim se lahko države članice sklicujejo na ta zaščitni ukrep in na zadnji stopnji zadevo predajo Svetu, ki sprejme odločitev. Ustrezno je, da se zaradi posebnih pristojnosti držav članic v zvezi s tem Svetu dodeli vloga na tem področju.

| (34a) | Komisija bi morala na podlagi zbranih izkušenj na ravni Unije v roku treh let po začetku veljavnosti uredbe o vzpostavitvi tega mehanizma določiti jasne in utemeljene smernice o tem, kdaj lahko države članice uporabijo zaščitni ukrep. Uporaba zaščitnega ukrepa s strani držav članic se oceni glede na te smernice. |
| --- | --- |

(34a)

Komisija bi morala na podlagi zbranih izkušenj na ravni Unije v roku treh let po začetku veljavnosti uredbe o vzpostavitvi tega mehanizma določiti jasne in utemeljene smernice o tem, kdaj lahko države članice uporabijo zaščitni ukrep. Uporaba zaščitnega ukrepa s strani držav članic se oceni glede na te smernice.

| (34b) | Brez poseganja v posebne odgovornosti držav članic v kriznih razmerah mora biti, če se država članica odloči za zaščitni ukrep, o tem obenem z organom, Svetom in Komisijo obveščen tudi Evropski parlament. Poleg tega mora država članica pojasniti razloge za uvedbo ukrepa. Organ bi moral v sodelovanju s Komisijo določiti naslednje korake, ki bodo sprejeti. |
| --- | --- |

(34b)

Brez poseganja v posebne odgovornosti držav članic v kriznih razmerah mora biti, če se država članica odloči za zaščitni ukrep, o tem obenem z organom, Svetom in Komisijo obveščen tudi Evropski parlament. Poleg tega mora država članica pojasniti razloge za uvedbo ukrepa. Organ bi moral v sodelovanju s Komisijo določiti naslednje korake, ki bodo sprejeti.

| (35) | Organ morajo pri postopkih odločanja zavezovati pravila in splošna načela Skupnosti o ustreznem postopanju in preglednosti. V celoti je treba upoštevati pravico subjektov, na katere so naslovljeni sklepi/odločbe organa, da podajo izjavo. Dokumenti organa so sestavni del zakonodaje
  Unije
  . |
| --- | --- |

(35)

Organ morajo pri postopkih odločanja zavezovati pravila in splošna načela Skupnosti o ustreznem postopanju in preglednosti. V celoti je treba upoštevati pravico subjektov, na katere so naslovljeni sklepi/odločbe organa, da podajo izjavo. Dokumenti organa so sestavni del zakonodaje
  Unije
  .

| (36) | Odbor nadzornikov, ki ga sestavljajo vodje ustreznih pristojnih organov iz vsake države članice in ga vodi predsednik organa, je glavno telo odločanja v organu. Predstavniki Komisije, Evropskega odbora za sistemska tveganja
  , Evropskega organa za zavarovanja in pokojnine in Evropskega bančnega organa
  morajo sodelovati kot opazovalci. Člani odbora nadzornikov morajo delovati neodvisno in samo v interesu
  Unije
  . Za splošne dokumente, vključno s tistimi v zvezi s sprejetjem
  regulativnih
  tehničnih standardov, smernic in priporočil ter proračunskimi zadevami, je treba uporabiti pravila o kvalificirani večini, kot so določena v
  členu 16 PDEU
  , medtem ko je treba za vse druge sklepe/odločbe uporabiti navadno večino članov. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi mora preučiti ožji odbor. |
| --- | --- |

(36)

Odbor nadzornikov, ki ga sestavljajo vodje ustreznih pristojnih organov iz vsake države članice in ga vodi predsednik organa, je glavno telo odločanja v organu. Predstavniki Komisije, Evropskega odbora za sistemska tveganja
  , Evropskega organa za zavarovanja in pokojnine in Evropskega bančnega organa
  morajo sodelovati kot opazovalci. Člani odbora nadzornikov morajo delovati neodvisno in samo v interesu
  Unije
  . Za splošne dokumente, vključno s tistimi v zvezi s sprejetjem
  regulativnih
  tehničnih standardov, smernic in priporočil ter proračunskimi zadevami, je treba uporabiti pravila o kvalificirani večini, kot so določena v
  členu 16 PDEU
  , medtem ko je treba za vse druge sklepe/odločbe uporabiti navadno večino članov. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi mora preučiti ožji odbor.

| (36a) | Odbor nadzornikov bi moral svoje odločitve praviloma sprejemati z navadno večino, v skladu z načelom „ena oseba, en glas“. Vendar pa je primerno, da se za akte v zvezi s sprejetjem tehničnih standardov, smernic, in priporočil ter v zvezi s proračunskimi zadevami uporabljajo pravila o kvalificirani večini, kot so določena v Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije ter Protokolu o prehodnih določbah (št. 36) k tema pogodbama. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi bi moral preučiti ožji, objektivni odbor, sestavljen iz članov, ki niso predstavniki pristojnih organov, udeleženih v sporu, in ki nimajo nikakršnega interesa v sporu ali neposredne povezave z zadevnimi pristojnimi organi. Sestava odbora bi morala biti ustrezno uravnotežena. Odločitev odbora bi moral odobriti odbor nadzornikov z navadno večino in v skladu z načelom, po katerem ima vsak član en glas. Toda ob upoštevanju odločitev, ki jih sprejme konsolidacijski nadzornik, lahko odločitev, ki jo predlaga odbor, zavrnejo člani, ki predstavljajo manjšino, ki lahko prepreči sprejetje, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(36a)

Odbor nadzornikov bi moral svoje odločitve praviloma sprejemati z navadno večino, v skladu z načelom „ena oseba, en glas“. Vendar pa je primerno, da se za akte v zvezi s sprejetjem tehničnih standardov, smernic, in priporočil ter v zvezi s proračunskimi zadevami uporabljajo pravila o kvalificirani večini, kot so določena v Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije ter Protokolu o prehodnih določbah (št. 36) k tema pogodbama. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi bi moral preučiti ožji, objektivni odbor, sestavljen iz članov, ki niso predstavniki pristojnih organov, udeleženih v sporu, in ki nimajo nikakršnega interesa v sporu ali neposredne povezave z zadevnimi pristojnimi organi. Sestava odbora bi morala biti ustrezno uravnotežena. Odločitev odbora bi moral odobriti odbor nadzornikov z navadno večino in v skladu z načelom, po katerem ima vsak član en glas. Toda ob upoštevanju odločitev, ki jih sprejme konsolidacijski nadzornik, lahko odločitev, ki jo predlaga odbor, zavrnejo člani, ki predstavljajo manjšino, ki lahko prepreči sprejetje, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

| (37) | Upravni odbor, ki ga sestavljajo predsednik organa, predstavniki nacionalnih nadzornih organov in Komisija, mora zagotavljati, da organ opravlja svoje poslanstvo in izvaja naloge, ki so mu bile podeljene. Upravnemu odboru je treba podeliti potrebna pooblastila, da lahko med drugim predlaga letni in večletni delovni program, izvaja nekatera proračunska pooblastila, sprejme načrt kadrovske politike organov, sprejme posebne določbe o pravici dostopa do dokumentov in sprejme letno poročilo. |
| --- | --- |

(37)

Upravni odbor, ki ga sestavljajo predsednik organa, predstavniki nacionalnih nadzornih organov in Komisija, mora zagotavljati, da organ opravlja svoje poslanstvo in izvaja naloge, ki so mu bile podeljene. Upravnemu odboru je treba podeliti potrebna pooblastila, da lahko med drugim predlaga letni in večletni delovni program, izvaja nekatera proračunska pooblastila, sprejme načrt kadrovske politike organov, sprejme posebne določbe o pravici dostopa do dokumentov in sprejme letno poročilo.

| (38) | Organ mora zastopati polno zaposleni predsednik, ki ga
  na podlagi
  javnega izbirnega postopka
  , ki ga vodi Komisija, ki tudi pripravi kratek seznam kandidatov,
  izbere
  Evropski parlament
  . Za upravljanje organa je treba pooblastiti izvršnega direktorja, ki mora imeti pravico do sodelovanja na sejah odbora nadzornikov in upravnega odbora, pri čemer nima glasovalne pravice. |
| --- | --- |

(38)

Organ mora zastopati polno zaposleni predsednik, ki ga
  na podlagi
  javnega izbirnega postopka
  , ki ga vodi Komisija, ki tudi pripravi kratek seznam kandidatov,
  izbere
  Evropski parlament
  . Za upravljanje organa je treba pooblastiti izvršnega direktorja, ki mora imeti pravico do sodelovanja na sejah odbora nadzornikov in upravnega odbora, pri čemer nima glasovalne pravice.

| (39) | Za zagotovitev medsektorske usklajenosti dejavnosti evropskih nadzornih organov se morajo ti organi tesno usklajevati
  prek
  evropskih nadzornih organov
  (skupnega odbora) („skupni odbor“)
  in po potrebi sprejeti skupna stališča. Skupni odbor bi moral
  usklajevati dejavnosti treh evropskih nadzornih organov v zvezi s finančnimi konglomerati
  . Po potrebi morajo zadevni evropski nadzorni organi vzporedno sprejemati tudi dokumente, ki spadajo na področje pristojnosti Evropskega
  nadzornega
  organa
  (evropska zavarovanja in poklicne pokojnine)
  ali Evropskega
  nadzornega
  organa
  (bančništvo)
  .
  Skupnemu odboru bi morali izmenično predsedovati predsedniki treh evropskih nadzornih organov po načelu 12-mesečne rotacije. Predsednik skupnega odbora bi moral biti podpredsednik Evropskega odbora za sistemska tveganja. Skupni odbor bi moral imeti stalni sekretariat, ki ga sestavljajo uslužbenci, začasno napoteni iz treh evropskih nadzornih organov, in omogočati izmenjavo neuradnih informacij ter razvoj skupnega kulturnega pristopa v vseh treh evropskih nadzornih organih. |
| --- | --- |

(39)

Za zagotovitev medsektorske usklajenosti dejavnosti evropskih nadzornih organov se morajo ti organi tesno usklajevati
  prek
  evropskih nadzornih organov
  (skupnega odbora) („skupni odbor“)
  in po potrebi sprejeti skupna stališča. Skupni odbor bi moral
  usklajevati dejavnosti treh evropskih nadzornih organov v zvezi s finančnimi konglomerati
  . Po potrebi morajo zadevni evropski nadzorni organi vzporedno sprejemati tudi dokumente, ki spadajo na področje pristojnosti Evropskega
  nadzornega
  organa
  (evropska zavarovanja in poklicne pokojnine)
  ali Evropskega
  nadzornega
  organa
  (bančništvo)
  .
  Skupnemu odboru bi morali izmenično predsedovati predsedniki treh evropskih nadzornih organov po načelu 12-mesečne rotacije. Predsednik skupnega odbora bi moral biti podpredsednik Evropskega odbora za sistemska tveganja. Skupni odbor bi moral imeti stalni sekretariat, ki ga sestavljajo uslužbenci, začasno napoteni iz treh evropskih nadzornih organov, in omogočati izmenjavo neuradnih informacij ter razvoj skupnega kulturnega pristopa v vseh treh evropskih nadzornih organih.

| (40) | Zagotoviti je treba, da stranke, ki jih zadevajo sklepi/odločbe organa, lahko uporabijo ustrezna pravna sredstva. Za učinkovito zaščito pravic strank in zaradi ekonomičnosti postopka, kadar ima organ pooblastila za odločanje, je treba strankam zagotoviti pravico do pritožbe pri odboru za pritožbe. Odbor za pritožbe mora biti za namene učinkovitosti in usklajenosti skupno telo treh evropskih nadzornih organov, ki je neodvisno od njihovih upravnih in regulativnih struktur. Proti njegovi odločitvi se je mogoče pritožiti pri Sodišču prve stopnje in Sodišču Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(40)

Zagotoviti je treba, da stranke, ki jih zadevajo sklepi/odločbe organa, lahko uporabijo ustrezna pravna sredstva. Za učinkovito zaščito pravic strank in zaradi ekonomičnosti postopka, kadar ima organ pooblastila za odločanje, je treba strankam zagotoviti pravico do pritožbe pri odboru za pritožbe. Odbor za pritožbe mora biti za namene učinkovitosti in usklajenosti skupno telo treh evropskih nadzornih organov, ki je neodvisno od njihovih upravnih in regulativnih struktur. Proti njegovi odločitvi se je mogoče pritožiti pri Sodišču prve stopnje in Sodišču Evropskih skupnosti.

| (41) | Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojen proračun, pri čemer bodo prihodki izhajali večinoma iz obveznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in splošnega proračuna Evropske unije
  prek ločene proračunske postavke
  .
  Da bo Unija organ financirala, mora odobriti proračunski organ, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (37).
  V zvezi s prispevkom
  Evropske unije
  je treba uporabljati proračunski postopek
  Unije
  . Revizijo zaključnih računov mora opraviti Računsko sodišče.
  Za ves proračun se uporablja postopek razrešnice. |
| --- | --- |

(41)

Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojen proračun, pri čemer bodo prihodki izhajali večinoma iz obveznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in splošnega proračuna Evropske unije
  prek ločene proračunske postavke
  .
  Da bo Unija organ financirala, mora odobriti proračunski organ, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (37).
  V zvezi s prispevkom
  Evropske unije
  je treba uporabljati proračunski postopek
  Unije
  . Revizijo zaključnih računov mora opraviti Računsko sodišče.
  Za ves proračun se uporablja postopek razrešnice.

| (42) | Za organ je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (38). Organ mora pristopiti tudi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (39). |
| --- | --- |

(42)

Za organ je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (38). Organ mora pristopiti tudi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (39).

| (43) | Za zagotovitev odprtih in preglednih pogojev zaposlovanja ter enakega obravnavanja osebja je treba za osebje organa uporabljati kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (40). |
| --- | --- |

(43)

Za zagotovitev odprtih in preglednih pogojev zaposlovanja ter enakega obravnavanja osebja je treba za osebje organa uporabljati kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (40).

| (44) | Bistveno je, da se zaščitijo poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije.
  Za
  zaupnost informacij, ki
  se dajejo na razpolago organu in
  se izmenjujejo znotraj mreže
  , bi se morala uporabljati stroga in učinkovita pravila o zaupnosti
  . |
| --- | --- |

(44)

Bistveno je, da se zaščitijo poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije.
  Za
  zaupnost informacij, ki
  se dajejo na razpolago organu in
  se izmenjujejo znotraj mreže
  , bi se morala uporabljati stroga in učinkovita pravila o zaupnosti
  .

| (45) | Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov urejata Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (41) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (42), ki se v celoti uporabljata za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov urejata Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (41) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (42), ki se v celoti uporabljata za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe.

| (46) | Za zagotovitev preglednega delovanja organa bi bilo zanj treba uporabljati Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov (43) Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. |
| --- | --- |

(46)

Za zagotovitev preglednega delovanja organa bi bilo zanj treba uporabljati Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov (43) Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije.

| (47) | Državam, ki niso članice Evropske unije, bi bilo treba omogočiti sodelovanje pri delu organa na podlagi ustreznih sporazumov, ki jih mora skleniti
  Unija
  . |
| --- | --- |

(47)

Državam, ki niso članice Evropske unije, bi bilo treba omogočiti sodelovanje pri delu organa na podlagi ustreznih sporazumov, ki jih mora skleniti
  Unija
  .

| (48) | Ker ciljev te uredbe, tj. izboljšanja delovanja notranjega trga z zagotovitvijo visoke, učinkovite in usklajene stopnje ureditve varnega in skrbnega poslovanja ter nadzora nad njim, zaščite deponentov in vlagateljev, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti finančnega sistema in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo ustrezno dosegati in se lahko zato zaradi obsega ukrepov bolje dosegajo na ravni
  Unije
  , lahko v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o
  Evropski uniji
  ,ukrepe sprejema
  Unija
  . V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(48)

Ker ciljev te uredbe, tj. izboljšanja delovanja notranjega trga z zagotovitvijo visoke, učinkovite in usklajene stopnje ureditve varnega in skrbnega poslovanja ter nadzora nad njim, zaščite deponentov in vlagateljev, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti finančnega sistema in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo ustrezno dosegati in se lahko zato zaradi obsega ukrepov bolje dosegajo na ravni
  Unije
  , lahko v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o
  Evropski uniji
  ,ukrepe sprejema
  Unija
  . V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev.

| (49) | Ta uredba v skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ne presega okvirov, potrebnih za doseganje teh ciljev. Organ prevzema vse sedanje naloge in pooblastila Odbora evropskih bančnih nadzornikov, zato je treba Sklep Komisije 2009/77/ES z dne 23. januarja 2009 o ustanovitvi Odbora evropskih bančnih nadzornikov razveljaviti, Sklep
  št. 716/2009/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 16. septembra 2009
  o vzpostavitvi programa za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije (44) pa ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(49)

Ta uredba v skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ne presega okvirov, potrebnih za doseganje teh ciljev. Organ prevzema vse sedanje naloge in pooblastila Odbora evropskih bančnih nadzornikov, zato je treba Sklep Komisije 2009/77/ES z dne 23. januarja 2009 o ustanovitvi Odbora evropskih bančnih nadzornikov razveljaviti, Sklep
  št. 716/2009/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 16. septembra 2009
  o vzpostavitvi programa za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije (44) pa ustrezno spremeniti.

| (50) | Ustrezno bi bilo določiti časovni rok za izvajanje te uredbe in s tem zagotoviti, da bo organ ustrezno pripravljen na začetek dejavnosti in da se lahko nemoteno izvede prenos nalog z Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(50)

Ustrezno bi bilo določiti časovni rok za izvajanje te uredbe in s tem zagotoviti, da bo organ ustrezno pripravljen na začetek dejavnosti in da se lahko nemoteno izvede prenos nalog z Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

USTANOVITEV IN PRAVNI STATUS

Člen 1

Ustanovitev in obseg delovanja

1.   S to uredbo se ustanovi
  Evropski nadzorni organ
  (evropski vrednostni papirji in trgi) („organ“).

2.   Organ deluje v okviru
  pooblastil, podeljenih s to uredbo, ter
  področja uporabe Direktive 97/9/ES, Direktive 98/26/ES, Direktive 2001/34/ES, Direktive 2002/47/ES, Direktive 2002/87/ES, Direktive 2003/6/ES, Direktive 2003/71/ES, ▐ Direktive 2004/39/ES, Direktive 2004/109/ES, ▐ Direktive 2009/65/ES ▐ in Direktive 2006/49/ES ▐ brez poseganja v pristojnosti
  Evropskega nadzornega organa (
  Evropskega bančnega organa
  )
  glede bonitetnega nadzora ▐ Direktive ... [prihodnje direktive o UAIS] in Uredbe
  (ES) št. 1060/2009, kolikor se uporabljajo za podjetja, ki izvajajo investicijske storitve, ali za kolektivne naložbene podjeme, ki tržijo svoje enote ali delnice, in za pristojne organe, ki jih nadzirajo, v skladu z zadevnimi deli Direktive 2005/60/ES in Direktive 2002/65/ES,
  vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na teh aktih, ter vsemi drugimi
  zakonodajnimi
  akti Evropske unije, ki na organ prenašajo naloge.

2a.
     
  Poleg tega bo organ deloval na področju dejavnosti, ki jo zajema zakonodaja iz odstavka 2, tudi na področju upravljanja podjetij, revizij in računovodskega poročanja, pod pogojem, da je tovrstno ukrepanje organa nujno za zagotovitev učinkovite in dosledne uporabe zakonodaje iz odstavka 2.

3.   Določbe te uredbe ne posegajo v pooblastila Komisije, da zlasti na podlagi
  člena 258 PDEU
  zagotavlja skladnost s pravom
  Unije
  .

4.   Cilj organa je
  varovati javne interese s prispevanjem h kratko-, srednje- in dolgoročni stabilnosti in učinkovitosti finančnega sistema v korist gospodarstva Unije, njenih državljanov in podjetij.Organ
  prispeva k: (i) boljšemu delovanju notranjega trga, kar vključuje zlasti
  smotrno
  , učinkovito in usklajeno stopnjo ureditve in nadzora, ▐ (iii) zagotavljanju integritete,
  preglednosti,
  učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, (iv) ▐ krepitvi mednarodnega usklajevanja nadzora, (v)
  preprečevanju regulativne arbitraže in spodbujanju enakih konkurenčnih pogojev, (vi) zagotavljanju, da bodo vlaganja in druga tveganja ustrezno urejena in nadzorovana, ter (vii) h krepitvi varstvo potrošnikov.
  V ta namen organ prispeva k zagotavljanju dosledne, smotrne in učinkovite uporabe
  zakonodajnih aktov Unije
  iz
  člena 2
  , spodbuja nadzorno konvergenco ter izdaja mnenja za Evropski parlament, Svet in Komisijo
  , ter opravlja ekonomske analize trgov, da spodbudi uresničevanje ciljev organa
  .

Organ mora pri izvajanju nalog, ki so mu bile podeljene s to uredbo, posebno pozornost nameniti sistemskim tveganjem zaradi finančnih institucij, katerih propad ali slabo delovanje bi lahko negativno vplivalo na finančni sistem ali realno gospodarstvo.

Pri opravljanju svojih nalog organ deluje neodvisno in objektivno ter izključno v interesu Unije.

Člen 1a

Evropski sistem finančnega nadzora

1.
     
  Organ je del evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS). Glavni cilj tega sistema je zagotoviti ustrezno izvajanje pravil, ki veljajo v finančnem sektorju, ohraniti finančno stabilnost in s tem zagotoviti zaupanje v finančni sistem kot celoto, ter uporabnikom finančnih storitev omogočiti zadostno varstvo.

2.
     
  Sistem ESFS sestavljajo:

| (a) | Evropski odbor za sistemska tveganja za namene naloge iz Uredbe (ES) št. .../2010 (ESRB) in te uredbe, |
| --- | --- |

(a)

Evropski odbor za sistemska tveganja za namene naloge iz Uredbe (ES) št. .../2010 (ESRB) in te uredbe,

| (b) | organ, |
| --- | --- |

(b)

organ,

| (c) | Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA], |
| --- | --- |

(c)

Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA],

| (d) | Evropski nadzorni organ (evropska zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA], |
| --- | --- |

(d)

Evropski nadzorni organ (evropska zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA],

| (e) | Evropski nadzorni organ (skupni odbor) za namene izvajanja nalog iz členov 40 do 43 („skupni odbor“), |
| --- | --- |

(e)

Evropski nadzorni organ (skupni odbor) za namene izvajanja nalog iz členov 40 do 43 („skupni odbor“),

| (f) | organi držav članic iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], |
| --- | --- |

(f)

organi držav članic iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA],

| (g) | Komisija za namene izvajanja nalog iz členov 7 in 9. |
| --- | --- |

(g)

Komisija za namene izvajanja nalog iz členov 7 in 9.

3.
     
  Organ prek skupnega odbora redno in tesno sodeluje z Evropskim odborom za sistemska tveganja, pa tudi z Evropskim nadzornim organom (zavarovanja in poklicne pokojnine) in Evropskim nadzornim organom (bančništvo), zagotavlja medsektorsko usklajenost dela ter oblikuje skupna stališča glede nadzora nad finančnimi konglomerati in drugih medsektorskih vprašanj.

4.
     
  Na podlagi načela lojalnega sodelovanja skladu s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji člani ESFS sodelujejo z zaupanjem in s popolnim vzajemnim spoštovanjem, zlasti pri zagotavljanju pretoka ustreznih in zanesljivih informacij med njimi.

5.
     
  Nadzorni organi, ki so vključeni v sistem Evropskega sistema finančnih nadzornikov, morajo nadzorovati finančne institucije, ki delujejo v Evropski uniji, v skladu z zakonodajnimi akti iz člena 1(2).

Člen 1b

Organi iz člena 1a(2) so odgovorni Evropskemu parlamentu.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „udeleženec na finančnem trgu“ je oseba, v zvezi s katero se uporabljajo določbe zakonodaje iz člena 1(2) ali nacionalno pravo za izvajanje takšne zakonodaje; |
| --- | --- |

(1)

„udeleženec na finančnem trgu“ je oseba, v zvezi s katero se uporabljajo določbe zakonodaje iz člena 1(2) ali nacionalno pravo za izvajanje takšne zakonodaje;

| (2) | „pristojni organi“ so pristojni organi in/ali nadzorni organi, kakor so opredeljeni v zakonodaji iz člena 1(2).
  V direktivah 2002/65/ES in 2005/60/ES to pomeni organe, pristojne za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev iz teh direktiv s strani podjetij, ki izvajajo investicijske storitve, in kolektivnih naložbenih podjemov, ki tržijo svoje enote ali delnice. V primeru odškodninskih shem za vlagatelje so pristojni organi tisti
  organi, ki upravljajo nacionalne odškodninske sheme v skladu z Direktivo 97/9/ES
  , oziroma javni organ, ki nadzoruje sistem zajamčenih vlog, če te sheme v skladu z navedeno direktivo upravlja zasebna družba
  . |
| --- | --- |

(2)

„pristojni organi“ so pristojni organi in/ali nadzorni organi, kakor so opredeljeni v zakonodaji iz člena 1(2).
  V direktivah 2002/65/ES in 2005/60/ES to pomeni organe, pristojne za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev iz teh direktiv s strani podjetij, ki izvajajo investicijske storitve, in kolektivnih naložbenih podjemov, ki tržijo svoje enote ali delnice. V primeru odškodninskih shem za vlagatelje so pristojni organi tisti
  organi, ki upravljajo nacionalne odškodninske sheme v skladu z Direktivo 97/9/ES
  , oziroma javni organ, ki nadzoruje sistem zajamčenih vlog, če te sheme v skladu z navedeno direktivo upravlja zasebna družba
  .

Člen 3

Pravni status

1.   Organ je organ
  Unije
  s statusom pravne osebe.

2.   Organ ima v vsaki državi članici najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je stranka v sodnih postopkih.

3.   Organ zastopa njegov predsednik.

Člen 4

Sestava

Organ sestavljajo:

| (1) | odbor nadzornikov, ki izvaja naloge iz člena 28, |
| --- | --- |

(1)

odbor nadzornikov, ki izvaja naloge iz člena 28,

| (2) | upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 32, |
| --- | --- |

(2)

upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 32,

| (3) | predsednik, ki izvaja naloge iz člena 33, |
| --- | --- |

(3)

predsednik, ki izvaja naloge iz člena 33,

| (4) | izvršni direktor, ki izvaja naloge iz člena 38, |
| --- | --- |

(4)

izvršni direktor, ki izvaja naloge iz člena 38,

| (5) | odbor za pritožbe iz člena 44, ki izvaja naloge iz člena 46. |
| --- | --- |

(5)

odbor za pritožbe iz člena 44, ki izvaja naloge iz člena 46.

Člen 5

Sedež

Sedež organa je v
  Frankfurtu
  .

V najpomembnejših finančnih središčih Evropske unije lahko odpre predstavništva.

POGLAVJE II

NALOGE IN POOBLASTILA ORGANA

Člen 6

Naloge in pooblastila organa

1.   Organ ima naslednje naloge:

| (a) | prispeva k doseganju visoke kakovosti skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks, zlasti s pripravo mnenj za institucije
  Unije
  ter oblikovanjem smernic, priporočil in osnutkov
  regulativnih ter izvedbenih
  tehničnih standardov, ki temeljijo na
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(a)

prispeva k doseganju visoke kakovosti skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks, zlasti s pripravo mnenj za institucije
  Unije
  ter oblikovanjem smernic, priporočil in osnutkov
  regulativnih ter izvedbenih
  tehničnih standardov, ki temeljijo na
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2);

| (b) | prispeva k dosledni uporabi
  zakonodajnih aktov Unije
  , zlasti s prizadevanjem za skupno kulturo na področju nadzora, zagotavljanjem usklajene, smotrne in učinkovite uporabe
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2), preprečevanjem regulativne arbitraže, posredovanjem in reševanjem sporov med pristojnimi organi,
  zagotavljanjem učinkovitega in skladnega nadzora nad finančnimi institucijami ter
  skladnega delovanja kolegijev nadzornih organov in sprejemanjem ukrepov
  , med drugim tudi
  v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

(b)

prispeva k dosledni uporabi
  zakonodajnih aktov Unije
  , zlasti s prizadevanjem za skupno kulturo na področju nadzora, zagotavljanjem usklajene, smotrne in učinkovite uporabe
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2), preprečevanjem regulativne arbitraže, posredovanjem in reševanjem sporov med pristojnimi organi,
  zagotavljanjem učinkovitega in skladnega nadzora nad finančnimi institucijami ter
  skladnega delovanja kolegijev nadzornih organov in sprejemanjem ukrepov
  , med drugim tudi
  v izrednih razmerah;

| (c) | spodbuja in
  omogoča prenose nalog in pristojnosti med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja in
  omogoča prenose nalog in pristojnosti med pristojnimi organi;

| (d) | tesno sodeluje z odborom ESRB, pri čemer mu zlasti posreduje potrebne informacije za opravljanje njegovih nalog ter zagotavlja ustrezno spremljanje upoštevanja opozoril in priporočil odbora ESRB; |
| --- | --- |

(d)

tesno sodeluje z odborom ESRB, pri čemer mu zlasti posreduje potrebne informacije za opravljanje njegovih nalog ter zagotavlja ustrezno spremljanje upoštevanja opozoril in priporočil odbora ESRB;

| (e) | pripravlja in izvaja analize medsebojnih strokovnih pregledov
  pristojnih organov
  , vključno s svetovanjem,
  za okrepitev usklajenosti rezultatov nadzora; |
| --- | --- |

(e)

pripravlja in izvaja analize medsebojnih strokovnih pregledov
  pristojnih organov
  , vključno s svetovanjem,
  za okrepitev usklajenosti rezultatov nadzora;

| (f) | v okviru svoje pristojnosti spremlja in ocenjuje razvoj dogodkov na trgu; |
| --- | --- |

(f)

v okviru svoje pristojnosti spremlja in ocenjuje razvoj dogodkov na trgu;

| (fa) | opravlja ekonomske analize trgov za obveščenost pri opravljanju nalog organa; |
| --- | --- |

(fa)

opravlja ekonomske analize trgov za obveščenost pri opravljanju nalog organa;

| (fb) | spodbuja varstvo deponentov in vlagateljev; |
| --- | --- |

(fb)

spodbuja varstvo deponentov in vlagateljev;

| (fc) | pomaga obvladovati krize čezmejnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje iz člena 12b, vodi in za tovrstne institucije izvaja vse zgodnje posredovanje, postopke za reševanje ali postopke v primeru nesolventnosti prek svoje enote za reševanje bank, kakor je določeno v členu 12c; |
| --- | --- |

(fc)

pomaga obvladovati krize čezmejnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje iz člena 12b, vodi in za tovrstne institucije izvaja vse zgodnje posredovanje, postopke za reševanje ali postopke v primeru nesolventnosti prek svoje enote za reševanje bank, kakor je določeno v členu 12c;

| (g) | izpolnjuje vse druge posebne naloge iz te uredbe ali
  zakonodajnih aktov Unije
  iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(g)

izpolnjuje vse druge posebne naloge iz te uredbe ali
  zakonodajnih aktov Unije
  iz člena 1(2);

| (ga) | nadzoruje tiste finančne institucije, nad katerimi pristojni organi ne izvajajo nadzora; |
| --- | --- |

(ga)

nadzoruje tiste finančne institucije, nad katerimi pristojni organi ne izvajajo nadzora;

| (gb) | na svojem spletnem mestu v okviru svojih pristojnosti objavlja in redno posodablja informacije v zvezi s področjem svojega delovanja, zlasti o registriranih finančnih institucijah, da se javnosti zagotovijo lahko dostopne informacije; |
| --- | --- |

(gb)

na svojem spletnem mestu v okviru svojih pristojnosti objavlja in redno posodablja informacije v zvezi s področjem svojega delovanja, zlasti o registriranih finančnih institucijah, da se javnosti zagotovijo lahko dostopne informacije;

| (gc) | od Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje po potrebi prevzame vse sedanje in že začete naloge. |
| --- | --- |

(gc)

od Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje po potrebi prevzame vse sedanje in že začete naloge.

2.   Organ ima za izpolnjevanje nalog iz odstavka 1 pooblastila, določena v tej uredbi, zlasti ▐ za:

| (a) | pripravo osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7; |
| --- | --- |

(a)

pripravo osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7;

| (aa) | pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7e; |
| --- | --- |

(aa)

pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7e;

| (b) | izdajanje smernic in priporočil, kot je določeno v členu 8; |
| --- | --- |

(b)

izdajanje smernic in priporočil, kot je določeno v členu 8;

| (c) | izdajanje priporočil v posebnih primerih iz člena 9(3); |
| --- | --- |

(c)

izdajanje priporočil v posebnih primerih iz člena 9(3);

| (d) | sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na pristojne organe, v posebnih primerih iz členov 10 in 11; |
| --- | --- |

(d)

sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na pristojne organe, v posebnih primerih iz členov 10 in 11;

| (e) | sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na udeležence na finančnem trgu, v posebnih primerih iz člena 9(6), člena 10(3) in člena 11(4); |
| --- | --- |

(e)

sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na udeležence na finančnem trgu, v posebnih primerih iz člena 9(6), člena 10(3) in člena 11(4);

| (f) | izdajanje mnenj za Evropski parlament, Svet ali Komisijo, kot je določeno v členu 19. |
| --- | --- |

(f)

izdajanje mnenj za Evropski parlament, Svet ali Komisijo, kot je določeno v členu 19.

| (fa) | zbiranje potrebnih informacij o udeležencih na finančnem trgu, kot je določeno v členu 20; |
| --- | --- |

(fa)

zbiranje potrebnih informacij o udeležencih na finančnem trgu, kot je določeno v členu 20;

| (fb) | razvoj skupnih metodologij za ocenjevanje vpliva lastnosti produktov in njihovih postopkov razširjanja na finančno stanje udeležencev na finančnem trgu in varstvo uporabnikov; |
| --- | --- |

(fb)

razvoj skupnih metodologij za ocenjevanje vpliva lastnosti produktov in njihovih postopkov razširjanja na finančno stanje udeležencev na finančnem trgu in varstvo uporabnikov;

| (fc) | zagotavljanje podatkovne zbirke o registriranih udeležencih na finančnem trgu na področju svojih pristojnosti, pa tudi na centralni ravni, če je tako določeno v zakonodajnih aktih iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(fc)

zagotavljanje podatkovne zbirke o registriranih udeležencih na finančnem trgu na področju svojih pristojnosti, pa tudi na centralni ravni, če je tako določeno v zakonodajnih aktih iz člena 1(2);

| (fd) | oblikovanje regulativnega standarda, ki bo določal najmanjši obseg informacij o transakcijah in finančnih institucijah, ki jih bo treba zagotoviti organu, o tem, kako se bo zbiranje informacij usklajevalo in kako bodo obstoječe nacionalne podatkovne zbirke povezane, da bi organu vedno zagotovili dostop do ustreznih in potrebnih informacij v zvezi s transakcijami in trgom. |
| --- | --- |

(fd)

oblikovanje regulativnega standarda, ki bo določal najmanjši obseg informacij o transakcijah in finančnih institucijah, ki jih bo treba zagotoviti organu, o tem, kako se bo zbiranje informacij usklajevalo in kako bodo obstoječe nacionalne podatkovne zbirke povezane, da bi organu vedno zagotovili dostop do ustreznih in potrebnih informacij v zvezi s transakcijami in trgom.

3.   Organ izvaja vsa izključna pooblastila za nadzor nad subjekti, ki poslujejo po
  vsej Uniji
  , ali gospodarskimi dejavnosti, ki se izvajajo po
  vsej Uniji
  , ki so mu bila dodeljena z
  zakonodajnimi akti
  iz člena 1(2).

3a.
     Za
  izvajanje svojih izključnih nadzornih pooblastil iz odstavka 3
  ima organ ustrezna pooblastila za preiskovanje in izvrševanje, kot je določeno v ustrezni zakonodaji, ter možnost zaračunavanja pristojbin.
  Organ tesno sodeluje s pristojnimi organi in se pri izvajanju svojih nalog opira na njihovo strokovno znanje, zmogljivosti in pooblastila.

Člen 6a

Varstvo potrošnikov in finančne dejavnosti

1.
     
  Organ za večje varstvo depozitorjev in vlagateljev na trgu za finančne proizvode in storitve prevzame vodilno vlogo pri spodbujanju preglednosti, enostavnosti in pravičnosti na vsem enotnem trgu, med drugim:

| (i) | z zbiranjem, analiziranjem in poročanjem o potrošniških trendih, |
| --- | --- |

(i)

z zbiranjem, analiziranjem in poročanjem o potrošniških trendih,

| (ii) | s pregledovanjem in usklajevanjem pobud za finančno opismenjevanje in izobraževanje, |
| --- | --- |

(ii)

s pregledovanjem in usklajevanjem pobud za finančno opismenjevanje in izobraževanje,

| (iii) | z razvojem standardov usposabljanja v teh panogi, |
| --- | --- |

(iii)

z razvojem standardov usposabljanja v teh panogi,

| (iv) | s prispevanjem k razvoju skupnih pravil o razkritju, ter |
| --- | --- |

(iv)

s prispevanjem k razvoju skupnih pravil o razkritju, ter

| (v) | predvsem z ocenjevanjem dostopnosti, razpoložljivosti in stroškov kreditov za gospodinjstva in podjetja, zlasti mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

(v)

predvsem z ocenjevanjem dostopnosti, razpoložljivosti in stroškov kreditov za gospodinjstva in podjetja, zlasti mala in srednje velika podjetja.

2.
     
  Organ nadzoruje nove in obstoječe finančne dejavnosti ter lahko sprejme smernice in priporočila za spodbujanje varnosti in trdnosti trgov ter za približevanje regulativnih praks.

3.
     
  Organ lahko izda opozorilo, če katera finančna dejavnost resno ogrozi cilje iz člena 1(4).

4.
     
  Organ kot svoj sestavni del ustanovi odbor za finančne inovacije, ki skliče vse zadevne pristojne nacionalne nadzorne organe, da bi se dogovorili o usklajenem pristopu za regulativno in nadzorno obravnavanje novih ali inovativnih finančnih dejavnosti ter da bi svetovali Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropski komisiji.

5.
     
  Organ lahko začasno prepove ali omeji nekatere vrste finančnih dejavnosti, ki ogrožajo pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celote ali dela finančnega sistema Unije, v primerih, opredeljenih v pogojih, ki jih določajo zakonodajni akti iz člena 1(2), ali če to zahtevajo izredne razmere v skladu s pogoji iz člena 10.

Organ redno in v časovnih presledkih pregleda to odločitev.

Organ lahko tudi oceni, ali je treba prepovedati ali omejiti nekatere vrste finančnih proizvodov, in po potrebi o tem obvesti Komisijo, da omogoči sprejetje prepovedi ali omejitve.

Člen 7

Regulativni
  tehnični standardi

1.   
  Evropski parlament in Svet lahko na Komisijo preneseta pooblastila za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov po členu 290 PDEU, da se zagotovi usklajenost
  na področjih, ki so natančno določena v zakonodaji iz člena 1(2).
  Ti standardi so tehnični standardi in ne vsebujejo strateških ali političnih odločitev, njihova vsebina pa je omejena na zakonodajne akte, ki so podlaga zanje.
  Organ
  oblikuje osnutke teh standardov in jih pošlje
  Komisiji ▐ v potrditev.
  Če organ Komisiji ne posreduje osnutka v roku, določenem v zakonodaji iz člena 1(2), lahko regulativni tehnični standard sprejme Komisija.

1a.
     Preden organ te osnutke predloži Komisiji, ▐ organizira odprta javna posvetovanja o
  regulativnih
  tehničnih standardih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi
  , razen bi bila taka posvetovanja in analize nesorazmerni v primerjavi z obsegom in učinkom zadevnih standardov ali če bi šlo za posebej nujno zadevo
  .
  Za mnenje ali nasvet zaprosi tudi interesno skupino za vrednostne papirje in trge iz člena 22.

1b.
     Komisija
  osnutke regulativnih tehničnih
  standardov
  pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu takoj, ko jih od organa prejme
  . Ta rok lahko podaljša za mesec dni. Komisija lahko osnutke standardov potrdi le delno ali s spremembami, če je to v interesu
  Unije
  .

▐

Člen 7a

Nepotrditev ali sprememba osnutkov regulativnih standardov

1.
     
  Kadar Komisija osnutka regulativnih tehničnih standardov ne namerava potrditi oziroma ga namerava potrditi samo delno ali s spremembami, ga organu vrne in predlaga utemeljene spremembe.

2.
     
  Organ lahko v šestih tednih spremeni osnutek regulativnih tehničnih standardov na podlagi predlaganih sprememb Komisije in jih ponovno posreduje Komisiji v odobritev. O tej svoji odločitvi obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo.

3.
     
  Če se organ ne strinja z odločitvijo Komisije o zavrnitvi ali spremembi prvotnega predloga, se lahko Evropski parlament ali Svet v mesecu dni skupaj s predsednikom organa sestane s pristojnim komisarjem na ad hoc seji pristojnega odbora Evropskega parlamenta ali Sveta, na katerem se predstavijo in obrazložijo razlike.

Člen 7b

Prenos pooblastil

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje regulativnih standardov iz člena 7 se prenese na Komisijo za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te uredbe. Komisija najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet ne prekliče v skladu s členom 7c.

2.
     
  Komisija takoj po sprejetju regulativnega tehničnega standarda o tem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  V poročilu iz člena 35(2) predsednik organa obvesti Evropski parlament in Svet o potrjenih regulativnih standardih in o tem, kateri pristojni organi ne ravnajo v skladu z njimi.

Člen 7c

Nasprotovanje regulativnim tehničnim standardom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje regulativnemu tehničnemu standardu v treh mesecih od datuma, ko od Komisije prejme uradno obvestilo. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za nadaljnje tri mesece.

2.
     
  Če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati regulativnemu tehničnemu standardu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati že pred iztekom tega obdobja. Če do izteka tega obdobja niti Evropski parlament ne Svet ne nasprotujeta regulativnemu standardu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3.
     
  Takoj ko Komisija posreduje osnutek, lahko Evropski parlament in Svet sprejmeta predvideno in pogojno izjavo o nenasprotovanju, ki začne veljati, takoj ko Komisija sprejme regulativni standard, ne da bi spreminjala osnutek.

4.
     
  Če Evropski parlament ali Svet regulativnemu tehničnemu standardu nasprotuje, ta ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje delegiranemu aktu, v skladu s členom 296 PDEU navede razloge za to.

Člen 7d

Preklic pooblastila

1.
     
  Prenos pooblastila iz člena 7 lahko prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Odločitev o preklicu konča prenesena pooblastila.

3.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila za regulativni tehnični standard, ki naj bi se preklicala.

Člen 7e

Izvedbeni tehnični standardi

1.
     
  Kadar Evropski parlament in Svet Komisiji podelita pooblastila za sprejemanje tehničnih standardov po členu 291 PDEU in kadar so na področjih, ki so izrecno določena v zakonodaji iz člena 1(2), potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, velja:

| (a) | če organ v skladu z navedeno zakonodajo oblikuje osnutke izvedbenih tehničnih standardov za predložitev Komisiji, so to tehnični standardi, ki ne vsebujejo političnih odločitev in so omejeni na določanje pogojev za uporabo pravno zavezujočih aktov Unije; |
| --- | --- |

(a)

če organ v skladu z navedeno zakonodajo oblikuje osnutke izvedbenih tehničnih standardov za predložitev Komisiji, so to tehnični standardi, ki ne vsebujejo političnih odločitev in so omejeni na določanje pogojev za uporabo pravno zavezujočih aktov Unije;

| (b) | če organ Komisiji ne posreduje osnutka v roku, določenem v zakonodaji iz člena 1(2), ali v roku, navedenem v zahtevi, ki jo na organ naslovi Komisija v skladu s členom 19, lahko izvedbeni tehnični standard sprejme Komisija z izvedbenim aktom. |
| --- | --- |

(b)

če organ Komisiji ne posreduje osnutka v roku, določenem v zakonodaji iz člena 1(2), ali v roku, navedenem v zahtevi, ki jo na organ naslovi Komisija v skladu s členom 19, lahko izvedbeni tehnični standard sprejme Komisija z izvedbenim aktom.

2.
     
  Preden organ te osnutke predloži Komisiji, organizira odprta javna posvetovanja o izvedbenih tehničnih standardih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi, razen če bi bila taka posvetovanja in analize nesorazmerni v primerjavi z obsegom in učinkom zadevnih tehničnih standardov ali če bi šlo za posebej nujno zadevo.

Za mnenje ali nasvet zaprosi tudi interesno skupino za vrednostne papirje in trge iz člena 22.

3.
     
  Organ v skladu s členom 291 PDEU predloži osnutke izvedbenih tehničnih standardov v potrditev Komisiji, obenem pa tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.
     
  Komisija v treh mesecih po prejetju osnutkov izvedbenih tehničnih standardov odloči, ali jih bo potrdila. Ta rok lahko podaljša za mesec dni. Komisija lahko osnutke standardov potrdi le delno ali s spremembami, če je to v interesu Unije.

Če Komisija sprejme izvedbeni tehnični standard, tako da spremeni osnutek, ki ga je posredoval organ, o tem obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Komisija sprejme standarde v obliki uredb ali sklepov ter jih objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 8

Smernice in priporočila

1.
     Za vzpostavitev doslednih, smotrnih in učinkovitih nadzornih praks v sistemu ESFS ter zagotovitev skupne, enotne in usklajene uporabe zakonodaje
  Unije
  organ izdaja smernice in priporočila, naslovljena na pristojne organe ali udeležence na finančnem trgu.

1a.
     
  Organ po potrebi izvede odprta javna posvetovanja o smernicah in priporočilih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi. Za mnenje ali nasvet po potrebi zaprosi tudi interesno skupino za vrednostne papirje in trge iz člena 22. Takšna posvetovanja, analize in svetovanje so sorazmerni glede na obseg, naravo in učinek smernice ali priporočila.

2.
     Pristojni organi
  in udeleženci na finančnem trgu
  si na vse mogoče načine prizadevajo za uskladitev s temi smernicami in priporočili.

Vsak
  pristojni organ
  v dveh mesecih po izdaji
  smernic ali priporočil
  potrdi, da bo ravnal v skladu z njimi
  .
  Če jih ne namerava upoštevati
  , o
  tem
  obvesti organ
  in navede razloge za to odločitev
  .
  Organ te razloge objavi.

Kadar pristojni organ ne upošteva teh smernic ali priporočil, organ to javno objavi.

Organ se lahko za vsak primer posebej odloči za objavo razlogov, ki jih je pristojni organ navedel v zvezi z neupoštevanjem smernice ali priporočila. Pristojni organ je o takšni objavi vnaprej obveščen.

Če smernica ali priporočilo tako zahteva, udeleženci na finančnem trgu vsako leto jasno in podrobno poročajo o tem, ali to smernico oz. priporočilo izpolnjujejo.

2a.
     
  V poročilu iz člena 28(4a) organ seznani Evropski parlament, Svet in Komisijo z izdanimi smernicami in priporočili, pri čemer navede, kateri pristojni organi jih ne izpolnjujejo, in predstavi, kako namerava v prihodnosti zagotoviti, da jih bodo izpolnjevali.

Člen 9

Kršitev prava Unije

1.   Kadar pristojni organ ni ▐ uporabil
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2)
  , vključno z regulativnimi in izvedbenimi tehničnimi standardi iz členov 7 in 7e, ali pa jih je uporabil tako, da je kršil pravo Unije,
  zlasti če ni zagotovil, da udeleženec na finančnem trgu izpolnjuje zahteve iz te zakonodaje, ima organ pooblastila iz odstavkov 2, 3 in 6 tega člena.

2.   Organ lahko na zahtevo enega ali več pristojnih organov, Komisije
  , Evropskega parlamenta, Sveta in interesne skupine za vrednostne papirje in trge
  ali na lastno pobudo ter po tem, ko je o zadevi obvestil ustrezni pristojni organ, preišče domnevno
  kršitev ali neuporabo
  prava
  Unije
  .

2a.
     Pristojni organ brez poseganja v pooblastila iz člena 20 organu takoj zagotovi vse informacije, ki jih ta potrebuje za preiskavo.

3.   Organ lahko najpozneje v dveh mesecih po začetku preiskave na zadevni pristojni organ naslovi priporočilo, v katerem navede ukrepe, potrebne za uskladitev z zakonodajo
  Unije
  .

Pristojni organ v desetih delovnih dneh po prejemu priporočila organ obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti za zagotovitev skladnosti z zakonodajo Skupnosti.

4.   Če pristojni organ v mesecu dni od prejetja priporočila organa ne zagotovi skladnosti z zakonodajo
  Unije
  , lahko Komisija na podlagi prejetega obvestila organa ali na lastno pobudo
  izda uradno mnenje
  , s katerim od pristojnega organa zahteva sprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev z zakonodajo
  Unije
  .
  V uradnem mnenju Komisija upošteva priporočilo organa.

Takšno
  uradno mnenje izda
  najpozneje tri mesece po sprejetju priporočila. Ta rok lahko podaljša za mesec dni.

▐

Organ in pristojni organi Komisiji zagotovijo vse potrebne informacije.

5.   Pristojni organ v desetih delovnih dneh od prejetja
  uradnega mnenja
  iz odstavka 4 obvesti Komisijo in organ o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti
  , da bo svoje ravnanje uskladil z uradnim mnenjem
  Komisije.

6.   Če pristojni organ ne ravna v skladu z
  uradnim mnenjem
  iz odstavka 4 v roku ▐ in če je treba čim prej ukrepati zaradi neizpolnjevanja obveznosti, da se ohranijo ali obnovijo nevtralni konkurenčni pogoji na trgu ali se zagotovita pravilno delovanje in integriteta finančnega sistema, lahko organ, kadar se ustrezne zahteve zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za finančne institucije, brez poseganja v pooblastila Komisije
  po členu 258 PDEU
  sprejme individualno odločbo
  na podlagi zakonodajnih aktov iz člena 1(2)
  , naslovljeno na udeleženca na finančnem trgu, v kateri zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njegovih obveznosti po pravu
  Unije
  , vključno s prenehanjem dejavnosti.

Odločba organa je v skladu z
  uradnim mnenjem
  , ki ga na podlagi odstavka 4
  izda
  Komisija.

7.   Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 6, prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli pristojni organi.

Kadar
  pristojni organi
  ukrepajo
  v zvezi z
  vprašanji, obravnavanimi v uradnem mnenju na podlagi odstavka 4, ali odločba
  na podlagi odstavka ▐ 6,
  pri tem ravnajo v skladu z uradnim mnenjem ali odločbo.

7a.
     
  Organ v poročilu iz člena 28(4a) navede, kateri pristojni organi in udeleženci na finančnem trgu niso spoštovali odločb iz odstavkov 4 in 6.

Člen 10

Ukrepanje v izrednih razmerah

1.   V neugodnih razmerah, ki lahko resno ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v
  Evropski uniji
  ali dela tega sistema,
  organ dejavno spodbuja in usklajuje vse ukrepe, ki so jih sprejeli ustrezni nacionalni pristojni nadzorni organi, če oceni, da je to potrebno
  .

Za opravljanje teh nalog je organ v celoti obveščen o vsakem relevantnem razvoju dogodkov in pozvan, naj se kot opazovalec udeleži vseh zadevnih srečanj ustreznih nacionalnih pristojnih nadzornih organov.

1a.
     
  Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, odbora ESRB ali organa sprejme odločbo, naslovljeno na organ, v kateri za namene te uredbe ugotovi obstoj izrednih razmer. To odločbo mesečno pregleduje, vsekakor pa vsaj enkrat na mesec, in takoj, ko je mogoče, objavi konec izrednih razmer.

Če ugotovi izredne razmere, o tem nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet.

2.   Kadar Komisija sprejme odločbo na podlagi
  odstavka 1a in v izjemnih primerih, kadar je nujno usklajeno ukrepanje nacionalnih organov v odziv na neugodne razmere, ki bi lahko resno ogrozile pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Evropski uniji ali dela tega sistema,
  lahko organ sprejme individualne odločbe, s katerimi od pristojnih organov zahteva izvajanje potrebnih ukrepov v skladu z zakonodajo iz člena 1(2) za obvladovanje
  takih dogodkov
  , tako da se zagotovi, da finančne institucije in pristojni organi izpolnjujejo zahteve, določene v navedeni zakonodaji.

3.   Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa iz odstavka 2 v roku, ki je določen, lahko organ, kadar se ustrezne zahteve zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za finančne institucije, brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi
  člena 258 PDEU
  sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi navedenih
  zakonodajnih aktov
  , vključno s prenehanjem dejavnosti.

4.   Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 3, prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli pristojni organi.

Kakršni koli ukrepi pristojnih organov v zvezi z
  vprašanji
  , ki jih obravnava odločba na podlagi odstavka 2 ali 3, so v skladu s temi odločbami.

Člen 11

Reševanje sporov med pristojnimi organi

1.   Kadar se pristojni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega pristojnega organa na področjih, na katerih
  zakonodajni akti
  iz člena 1(2)
  zahtevajo
  sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje pristojnih organov iz več kot ene države članice, ▐ organ brez poseganja v pooblastila iz člena 9
  na lastno pobudo ali
  na zahtevo enega ali več zadevnih pristojnih organov na podlagi postopka iz
  odstavkov 2 do 4 prevzame vodilno vlogo, da
  organom pomaga pri doseganju sporazuma.

2.   Organ določi rok za spravo med pristojnimi organi ob upoštevanju vseh ustreznih rokov, navedenih v
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2), ter zapletenosti in nujnosti zadeve.
  V tej fazi organ deluje kot posrednik.

3.   Če zadevni pristojni organi ob koncu spravnega postopka ne dosežejo sporazuma, organ
  v skladu s postopkom iz
  tretjega
  pododstavka člena 29(1)
  sprejme
  za zadevne pristojne organe zavezujočo
  odločbo,
  v kateri se
  v skladu s pravom
  Unije
  ▐ od njih
  zahteva rešitev nesoglasja in posebni ukrepi
  ▐.

4.   Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa in zato ne zagotavlja, da udeleženec na finančnem trgu izpolnjuje zahteve, ki se na podlagi
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) neposredno uporabljajo zanjo, ▐ organ brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi
  člena 258 PDEU
  sprejme individualno odločbo, naslovljeno na udeleženca na finančnem trgu, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi zakonodaje Evropske unije, vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.

4a.
     
  Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 4, prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli pristojni organi. Kakršni koli ukrepi pristojnih organov v zvezi z dejstvi, ki jih obravnava odločba na podlagi odstavka 3 ali 4, so v skladu s temi odločbami.

4b.
     
  Predsedujoči v poročilu iz člena 35(2) navede nesoglasja med pristojnimi organi, dosežene sporazume in sprejete odločitve za odpravo teh nesoglasij
  .

Člen 11 a

Reševanje nesoglasij med pristojnimi organi na medsektorski ravni

Skupni odbor v skladu s postopkom iz člena 11 in 42 odpravi nesoglasja na medsektorski ravni, do katerih lahko pride med enim ali več pristojnimi organi, kot je opredeljeno v členu 2(2) te uredbe in uredbe (EU) št. .../2010 [EBA] ter uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA].

Člen 12

Kolegiji nadzornih organov

1.   Organ prispeva k spodbujanju
  in spremljanju
  učinkovitega,
  uspešnega
  in usklajenega delovanja kolegijev nadzornih organov iz Direktive 2006/48/ES ter krepitvi skladnosti uporabe
  prava Unije
  v kolegijih.
  Osebje organa lahko sodeluje v vseh dejavnostih, vključno s pregledi na kraju samem, ki jih skupno izvajata dva ali več pristojnih organov.

2.   Organ
  vodi kolegije nadzornih organov, kot meni, da je ustrezno
  .
  V ta namen
  se šteje kot „pristojni organ“ v smislu ustrezne zakonodaje.
  Organ vsaj:

| (a) | zbira in deli vse pomembne informacije v vsakdanjih in izrednih razmerah za olajšanje dela kolegijev nadzornikov ter vzpostavi in upravlja centralni sistem in s tem pristojnim organom v kolegijih nadzornikov omogoči dostop do takšnih informacij; |
| --- | --- |

(a)

zbira in deli vse pomembne informacije v vsakdanjih in izrednih razmerah za olajšanje dela kolegijev nadzornikov ter vzpostavi in upravlja centralni sistem in s tem pristojnim organom v kolegijih nadzornikov omogoči dostop do takšnih informacij;

| (b) | sproži in usklajuje stresne teste po vsej Uniji za ocenitev prožnosti finančnih institucij, zlasti opredeljenih v členu 12b, na neugodne razmere na trgu, in zagotovi, da se na nacionalni ravni pri takih testih uporablja čim bolj usklajena metodologija; |
| --- | --- |

(b)

sproži in usklajuje stresne teste po vsej Uniji za ocenitev prožnosti finančnih institucij, zlasti opredeljenih v členu 12b, na neugodne razmere na trgu, in zagotovi, da se na nacionalni ravni pri takih testih uporablja čim bolj usklajena metodologija;

| (c) | načrtuje in vodi nadzorne dejavnosti pri tekočih zadevah in v izrednih razmerah, vključno z ocenjevanjem tveganj, ki so jim ali bi jim lahko bile izpostavljene finančne institucije; ter |
| --- | --- |

(c)

načrtuje in vodi nadzorne dejavnosti pri tekočih zadevah in v izrednih razmerah, vključno z ocenjevanjem tveganj, ki so jim ali bi jim lahko bile izpostavljene finančne institucije; ter

| (d) | nadzoruje naloge, ki jih izvajajo pristojni organi. |
| --- | --- |

(d)

nadzoruje naloge, ki jih izvajajo pristojni organi.

3a.
     
  Organ lahko za uskladitev nadzornega delovanja in najboljših praks, ki jih sprejmejo kolegiji nadzornikov, izda regulativne in izvedbene standarde, smernice ter priporočila, sprejete v skladu s členi 7, 7e in 8. Organi odobrijo pisne predpise za delovanje vsakega kolegija, da bi zagotovili njihovo medsebojno usklajeno delovanje.

3b.
     
  Pravno zavezujoča posredniška vloga bi morala organu omogočiti, da rešuje spore med pristojnimi organi v skladu s postopkom iz člena 11. Če med zadevnimi kolegiji nadzornikov ni mogoče doseči sporazuma, lahko organ sprejme nadzorne odločitve, ki neposredno veljajo za posamezno institucijo.

Člen 12a

Splošne določbe

1.
     
  Organ nameni posebno pozornost tveganjem prekinitve finančnih storitev, ki jo (i) povzroči oslabitev celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki (ii) ima lahko resne negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo (sistemsko tveganje), ter obravnava ta tveganja. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistematično pomembne.

2.
     
  Organ v sodelovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja pripravi splošne kvantitativne in kvalitativne kazalnike (prikaz tveganja), ki bodo služili kot podlaga za dodelitev nadzornih ocen čezmejnim udeležencem na finančnem trgu iz člena 12b. Ta bonitetna ocena se redno pregleduje, da se upoštevajo bistvene spremembe profila tveganja institucije. Nadzorna bonitetna ocena je odločilni element za odločitev o neposrednem nadzoru ali posegu v institucijo v težavah.

3.
     
  Organ brez poseganja v zakonodajne akte iz člena 1(2) po potrebi predlaga dodatne osnutke regulativnih in izvedbenih standardov ter smernice in priporočila za institucije iz člena 12b.

4.
     
  Organ uveljavlja nadzor čezmejnih finančnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje iz člena 12b. Organ v teh primerih deluje s pomočjo pristojnih organov.

5.
     
  Organ ustanovi enoto za reševanje, pooblaščeno za izvedbo jasno določenega upravljanja in načina obvladovanja krize od prvih posegov do reševanja in insolventnosti, ter vodi te postopke.

Člen 12b

Opredelitev čezmejnih udeležencev na finančnem trgu, ki bi lahko povzročili sistemsko tveganje

1.
     
  Odbor nadzornikov lahko po posvetovanju z odborom ESRB in v skladu s postopkom iz člena 29(1) opredeli čezmejne udeležence na finančnem trgu, ki bi lahko povzročili sistemsko tveganje in jih mora zato neposredno nadzorovati organ ali jih je treba uvrstiti pod enoto za reševanje iz člena 12c.

2.
     
  Merila za opredelitev takšnih udeležencev na finančnem trgu morajo biti skladna z merili, ki so jih oblikovali odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave.

Člen 12c

Enota za reševanje

1.
     
  Enota za reševanje zagotavlja finančno stabilnost in čim manjši učinek institucij v težavah, opredeljenih v členu 12b, na preostali sistem in širše gospodarstvo ter omejuje stroške davkoplačevalcev, ob upoštevanju načela sorazmernosti, hierarhije vlagateljev in zagotavljanja enake čezmejne obravnave.

2.
     
  Enota za reševanje je pooblaščena za izpolnjevanje nalog iz odstavka 1, da bi sanirala institucije v težavah ali sprejela odločitev o likvidaciji institucij, nezmožnih za poslovanje (bistveno za omejitev moralnega tveganja). Poleg drugih dejavnosti bi enota lahko zahtevala prilagoditev kapitala ali likvidnosti, spleta dejavnosti, izboljšanje procesov, imenovala ali zamenjala vodstvo, priporočila jamstva, posojila in likvidnostno pomoč, celotno ali delno prodajo, ustanovila dobro oziroma slabo banko ali premostitveno banko, preoblikovala dolg v lastniški kapital (z ustreznimi odbitki) ali prevzela institucijo v začasno javno last.

3.
     
  Enoto za reševanje sestavljajo strokovnjaki, ki jih imenuje odbor nadzornikov organa in imajo strokovno znanje in izkušnje o prestrukturiranju, spremembi poslovanja in likvidaciji finančnih institucij.

Člen 12d

Evropski sistem shem jamstev za vlagatelje

1.
     
  Organ prispeva h krepitvi nacionalnih odškodninskih shem za vlagatelje, tako da zagotovi njihovo ustrezno financiranje s prispevki iz finančnih institucij, vključno iz tistih udeležencev na finančnem trgu, ki imajo svoj sedež v tretjih državah, in zagotavlja visoko raven zaščite vsem vlagateljem v usklajenem okviru po vsej Uniji, kar ohranja stabilizacijsko zaščitno vlogo vzajemne jamstvene sheme nespremenjeno, če so upoštevani standardi Evropske unije.

2.
     
  Člen 8 o pristojnosti organa, da sprejme smernice in priporočila, se uporablja za sheme jamstev za vlagatelje.

3.
     
  Komisija lahko sprejme regulativne in izvedbene tehnične standarde, kot je določeno v zakonodajnih aktih iz člena 1(2) v skladu s postopkom iz člena 7 do 7d te uredbe.

Člen 12e

Evropski sistem dogovorov o reševanju in financiranju

1.
     
  Evropski sklad za stabilnost za vrednostne papirje in trge se ustanovi, da bi izboljšali internalizacijo stroškov finančnega sistema ter pomagali pri reševanju krize za čezmejne udeležence na finančnem trgu v težavah. Udeleženci na finančnem trgu, ki delujejo samo v eni državi članici, imajo možnost, da se skladu pridružijo. Evropski sklad za stabilnost za vrednostne papirje in trge sprejme ustrezne ukrepe, da bi preprečil moralno tveganje zaradi razpoložljivosti pomoči.

2.
     
  Evropski sklad za stabilnost za vrednostne papirje in trge je financiran z neposrednimi prispevki vseh čezmejnih udeležencev na finančnem trgu iz člena 12b in tistih, ki so sklenili sodelovati v tem sistemu v skladu z odstavkom 1.

3.
     
  Ti prispevki so sorazmerni s stopnjo tveganja, ki jo prispeva vsak od udeležencev na finančnem trgu. Raven zahtevanih prispevkov upošteva širše gospodarske pogoje, namreč kreditno sposobnost za industrijo ter mala in srednje velika podjetja, in potrebo udeležencev na finančnem trgu po ohranitvi kapitala za druge regulativne in poslovne zahteve. Evropski sklad za stabilnost upravlja odbor, ki ga imenuje organ za obdobje petih let. Člani odbora so izbrani izmed osebja, ki ga predlagajo nacionalni organi. Sklad ustanovi tudi posvetovalni odbor, ki vključuje predstavnike udeležencev na finančnem trgu, ki sodelujejo v skladu, brez glasovalne pravice. Odbor sklada lahko predlaga, da organ prenese upravljanje svoje likvidnosti na ugledne institucije (na primer EIB). Ta sredstva je treba vložiti v varne in likvidne instrumente.

Člen 13

Prenos nalog in odgovornosti

1.   Pristojni organi lahko
  z odobritvijo pooblaščenca
  naloge in odgovornosti prenesejo na
  organ ali
  druge pristojne organe
  na podlagi pogojev iz tega člena
  .
  Države članice lahko določijo posebne ureditve za prenos odgovornosti, ki jih je treba izpolniti, preden njihovi odgovorni organi sklenejo takšne sporazume, in lahko omejijo obseg prenosa na kar je nujno potrebno za učinkovit nadzor čezmejnih udeležencev ali skupin na finančnem trgu
  .

2.   Organ
  spodbuja in
  olajša prenos nalog in odgovornosti med pristojnimi organi z opredelitvijo tistih nalog in odgovornosti, ki jih je mogoče prenesti ali skupno izvajati, ter s spodbujanjem najboljših praks.

2a.
     
  Prenosu odgovornosti sledi prerazporeditev pristojnosti, določenih v zakonodajnih aktih iz člena 1(2). Za postopek, izvrševanje ter upravni in pravosodni pregled prenesenih pristojnosti se uporablja pravo organa, na katerega se prenesejo naloge.

3.   Pristojni organi obvestijo organ o sporazumih o prenosu pooblastil, ki jih nameravajo skleniti. Sporazumi začnejo veljati najmanj en mesec po tem, ko pristojni organi obvestijo organ.

Organ lahko v enem mesecu po prejetem obvestilu poda mnenje o načrtovanem sporazumu.

Organ v ustrezni obliki objavi vsak sporazum o prenosu pooblastil, ki ga sklenejo pristojni organi, za zagotovitev, da so vse zadevne strani ustrezno obveščene.

Člen 14

Skupna kultura na področju nadzora

1.   Organ ima dejavno vlogo pri razvoju skupne evropske kulture na področju nadzora in doslednih nadzornih praks ter zagotavljanju enotnih postopkov in usklajenih pristopov po vsej
  Evropski uniji
  , zato izvaja vsaj naslednje dejavnosti:

| (a) | izdaja mnenja za pristojne organe; |
| --- | --- |

(a)

izdaja mnenja za pristojne organe;

| (b) | spodbuja učinkovito dvostransko in večstransko izmenjavo informacij med pristojnimi organi ob popolnem upoštevanju veljavnih določb o zaupnosti in varstvu podatkov iz ustrezne zakonodaje Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja učinkovito dvostransko in večstransko izmenjavo informacij med pristojnimi organi ob popolnem upoštevanju veljavnih določb o zaupnosti in varstvu podatkov iz ustrezne zakonodaje Skupnosti;

| (c) | prispeva k razvoju visoko kakovostnih in enotnih nadzornih standardov, vključno s standardi poročanja
  , in mednarodnih računovodskih standardov v skladu s členom 1(2a); |
| --- | --- |

(c)

prispeva k razvoju visoko kakovostnih in enotnih nadzornih standardov, vključno s standardi poročanja
  , in mednarodnih računovodskih standardov v skladu s členom 1(2a);

| (d) | ocenjuje uporabo ustreznih
  regulativnih in izvedbenih
  tehničnih standardov, ki jih sprejme Komisija, smernic in priporočil, ki jih izda organ, ter po potrebi predlaga spremembe; |
| --- | --- |

(d)

ocenjuje uporabo ustreznih
  regulativnih in izvedbenih
  tehničnih standardov, ki jih sprejme Komisija, smernic in priporočil, ki jih izda organ, ter po potrebi predlaga spremembe;

| (e) | vzpostavlja sektorske in medsektorske programe usposabljanja, omogoča izmenjave osebja in pristojne organe spodbuja, naj povečajo uporabo shem začasne napotitve in drugih orodij. |
| --- | --- |

(e)

vzpostavlja sektorske in medsektorske programe usposabljanja, omogoča izmenjave osebja in pristojne organe spodbuja, naj povečajo uporabo shem začasne napotitve in drugih orodij.

2.   Organ lahko po potrebi razvije nove praktične instrumente in orodja za konvergenco za pospeševanje skupnih nadzornih pristopov in praks.

Člen 15

Medsebojni strokovni pregledi pristojnih organov

1.   Organ redno
  organizira in
  opravlja analize medsebojnih strokovnih pregledov nekaterih ali vseh dejavnosti pristojnih organov, da bi se dodatno izboljšala skladnost rezultatov nadzora. V ta namen organ razvija metode za zagotovitev objektivnega ocenjevanja in primerjave med pregledanimi organi.
  Pri izvajanju medsebojnih strokovnih pregledov se upoštevajo informacije in že izvedene ocene glede pristojnega organa.

2.   Medsebojni strokovni pregled med drugim vključuje oceno:

| (a) | ustreznosti
  ureditve sredstev in upravljanja,
  financiranja in strokovnega znanja zaposlenih v pristojnem organu, zlasti ob upoštevanju učinkovite uporabe
  regulativnih tehničnih in izvedbenih tehničnih standardov iz členov 7 do 7e ter zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) in zmogljivosti za odzivanje na razvoj na trgu; |
| --- | --- |

(a)

ustreznosti
  ureditve sredstev in upravljanja,
  financiranja in strokovnega znanja zaposlenih v pristojnem organu, zlasti ob upoštevanju učinkovite uporabe
  regulativnih tehničnih in izvedbenih tehničnih standardov iz členov 7 do 7e ter zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) in zmogljivosti za odzivanje na razvoj na trgu;

| (b) | stopnje približevanja, doseženega pri uporabi prava
  Unije
  in nadzorni praksi, vključno
  z regulativnimi tehničnimi in izvedbenimi
  tehničnimi standardi, smernicami in priporočili, sprejetimi na podlagi členov 7 in 8, ter obsega, do katerega nadzorna praksa izpolnjuje cilje iz prava
  Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

stopnje približevanja, doseženega pri uporabi prava
  Unije
  in nadzorni praksi, vključno
  z regulativnimi tehničnimi in izvedbenimi
  tehničnimi standardi, smernicami in priporočili, sprejetimi na podlagi členov 7 in 8, ter obsega, do katerega nadzorna praksa izpolnjuje cilje iz prava
  Unije
  ;

| (c) | dobrih praks, ki so se razvile v nekaterih pristojnih organih in katerih sprejetje lahko koristi drugim pristojnim organom; |
| --- | --- |

(c)

dobrih praks, ki so se razvile v nekaterih pristojnih organih in katerih sprejetje lahko koristi drugim pristojnim organom;

| (d) | učinkovitosti in stopnje približevanja, doseženega v povezavi z uveljavljanjem določb, sprejetih pri izvajanju zakonodaje Unije, vključno z upravnimi ukrepi in naloženimi sankcijami zoper odgovorne osebe, ko niso upoštevale te določbe
  . |
| --- | --- |

(d)

učinkovitosti in stopnje približevanja, doseženega v povezavi z uveljavljanjem določb, sprejetih pri izvajanju zakonodaje Unije, vključno z upravnimi ukrepi in naloženimi sankcijami zoper odgovorne osebe, ko niso upoštevale te določbe
  .

3.   Organ lahko na podlagi medsebojnega strokovnega pregleda
  ter v skladu s členom 8
  izdaja
  smernice in
  priporočila za zadevne pristojne organe.
  Organ pri pripravi osnutka regulativnih tehničnih ali izvedbenih tehničnih standardov v skladu s členom 7 do 7e upošteva izid medsebojnega pregleda. Pristojni organi si prizadevajo upoštevati ta nasvet organa. Kadar pristojni organ ne upošteva tega nasveta, o svojih razlogih za tako ravnanje obvesti organ.

Organ bo omogočil, da bodo najboljše prakse, ki se lahko opredelijo iz teh medsebojnih pregledov, javno dostopne. Poleg tega so lahko vsi ostali rezultati medsebojnih pregledov javno objavljeni, če na to pristane pristojni organ, ki je sodeloval pri medsebojnem pregledu.

Člen 16

Naloga usklajevanja

Organ izpolnjuje splošno vlogo usklajevanja pristojnih organov, tudi ko lahko neugodne razmere ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  .

Organ spodbuja usklajene odzive
  Unije
  med drugim z:

| (1) | olajšanjem izmenjave informacij med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(1)

olajšanjem izmenjave informacij med pristojnimi organi;

| (2) | opredelitvijo obsega in preverjanjem zanesljivosti informacij, ki jih je treba dati na voljo vsem zadevnim pristojnim organom
  , kjer je to mogoče in ustrezno
  ; |
| --- | --- |

(2)

opredelitvijo obsega in preverjanjem zanesljivosti informacij, ki jih je treba dati na voljo vsem zadevnim pristojnim organom
  , kjer je to mogoče in ustrezno
  ;

| (3) | izvajanjem nezavezujočega posredovanja
  na zahtevo pristojnih organov ali na lastno pobudo brez poseganja v člen 11; |
| --- | --- |

(3)

izvajanjem nezavezujočega posredovanja
  na zahtevo pristojnih organov ali na lastno pobudo brez poseganja v člen 11;

| (4) | takojšnjim obveščanjem odbora ESRB o kakršnih koli morebitnih izrednih razmerah; |
| --- | --- |

(4)

takojšnjim obveščanjem odbora ESRB o kakršnih koli morebitnih izrednih razmerah;

| (4a) | sprejetjem vseh ustreznih ukrepov v primeru okoliščin, ki bi lahko ogrozile delovanje finančnih trgov, za omogočanje usklajevanja ukrepov, ki jih sprejmejo zadevni pristojni organi; |
| --- | --- |

(4a)

sprejetjem vseh ustreznih ukrepov v primeru okoliščin, ki bi lahko ogrozile delovanje finančnih trgov, za omogočanje usklajevanja ukrepov, ki jih sprejmejo zadevni pristojni organi;

| (4b) | osrednjim zbiranjem informacij, prejetih v skladu s členoma 12 in 20 od pristojnih organov med njihovim rednim poročanjem o institucijah, ki delujejo v več kot eni državi članici. Organ te informacije deli z drugimi pristojnimi nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(4b)

osrednjim zbiranjem informacij, prejetih v skladu s členoma 12 in 20 od pristojnih organov med njihovim rednim poročanjem o institucijah, ki delujejo v več kot eni državi članici. Organ te informacije deli z drugimi pristojnimi nacionalnimi organi.

Člen 17

Ocena razvoja na trgu

1.   Organ v okviru svoje pristojnosti spremlja in ocenjuje razvoj na trgu ter po potrebi obvešča Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine, Evropski bančni organ, odbor ESRB ter Evropski parlament, Svet in Komisijo o ustreznih mikrobonitetnih trendih, mogočih tveganjih in ranljivostih.
  Organ v svoje ocene vključi gospodarsko analizo trgov, na katerih delujejo udeleženci na finančnih trgih, ter presojo vpliva morebitnega razvoja na trgu nanje.

1a.
     Organ v sodelovanju z odborom ESRB zlasti začne in usklajuje ocene na ravni celotne
  Unije
  v zvezi s prilagodljivostjo ▐ udeležencev na finančnem trgu na neugoden razvoj na trgu. V ta namen za uporabo v pristojnih organih razvija:

| (a) | skupno metodologijo za ocenjevanje učinka ekonomskih scenarijev na finančno stanje ključnih udeležencev na finančnem trgu; |
| --- | --- |

(a)

skupno metodologijo za ocenjevanje učinka ekonomskih scenarijev na finančno stanje ključnih udeležencev na finančnem trgu;

| (b) | skupne pristope k poročanju o rezultatih teh ocen prilagodljivosti ▐ udeležencev na finančnem trgu. |
| --- | --- |

(b)

skupne pristope k poročanju o rezultatih teh ocen prilagodljivosti ▐ udeležencev na finančnem trgu.

| (ba) | skupne metodologije za ocenjevanje učinka določenih proizvodov ali postopkov razširjanja na finančno stanje udeleženca in na deponente, investitorje in obveščanje potrošnikov. |
| --- | --- |

(ba)

skupne metodologije za ocenjevanje učinka določenih proizvodov ali postopkov razširjanja na finančno stanje udeleženca in na deponente, investitorje in obveščanje potrošnikov.

2.   Organ brez poseganja v naloge odbora ESRB, določene v Uredbi (ES) št. .../2010 [ESRB], vsaj enkrat na leto in po potrebi pogosteje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in odboru ESRB v okviru svoje pristojnosti predloži ocene trendov, mogočih tveganj in ranljivosti.

Organ v te ocene vključi razvrstitev glavnih tveganj in ranljivosti ter po potrebi priporoča preventivne ali popravne ukrepe.

3.   Organ skrbi za ustrezen medsektorski razvoj ter obvladovanje tveganj in ranljivosti s tesnim sodelovanjem z Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskim bančnim organom
  s skupnim odborom
  .

Člen 18

Mednarodni odnosi

1.
     Organ lahko brez poseganja v pristojnosti institucij
  Unije in držav članic
  razvija stike
  in
  sprejema upravne dogovore z
  nadzornimi organi,
  mednarodnimi organizacijami in upravami tretjih držav.
  Taka ureditev ne ustvarja pravno obvezujočih obvez glede Evropske unije in držav članic, državam članicam in njihovim pristojnim organom pa ne preprečuje sklepanja dvostranskih ali večstranskih dogovorov s tretjimi državami.

2.
     Organ pomaga pri pripravi odločb o enakovrednosti v zvezi z nadzornimi ureditvami v tretjih državah v skladu z
  zakonodajnimi akti
  iz člena 1(2).

3.
     
  V poročilu iz člena 28(4a) organ navede upravne dogovore, o katerih se dogovori z mednarodnimi organizacijami ali upravami v tretjih državah, in ponujeno pomoč pri pripravi odločb o enakovrednosti.

Člen 19

Druge naloge

1.   Organ lahko na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije ali na lastno pobudo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži mnenja o vseh zadevah, povezanih z njegovim področjem pristojnosti.

1a.
     
  V primerih, ko organ ni posredoval osnutka regulativnih ali izvedbenih tehničnih standardov v roku, določenem v zakonodaji iz člena 1(2), ali ko rok ni določen, lahko Komisija zahteva tak osnutek in določi rok za njegovo izročitev.

Komisija lahko glede na nujnost zadeve zahteva, da se osnutek regulativnega ali izvedbenega tehničnega standarda predloži pred rokom, določenim v zakonodaji iz člena 1(2). V tem primeru Komisija navede ustrezno obrazložitev.

2.   V zvezi z ocenjevanjem varnega in skrbnega poslovanja pri združitvah in pridobitvah, ki spada na področje uporabe Direktive 2007/44/ES
  in v zvezi s katerim je v skladu s to direktivo potrebno posvetovanje med pristojnimi organi dveh ali več držav članic,
  lahko organ ▐ na zahtevo
  enega izmed zadevnih
  pristojnih organov izda in objavi mnenje o oceni varnega in skrbnega poslovanja,
  razen v zvezi z merili iz člena 19a(1)(e) Direktive 2006/48/ES
  .
  Mnenje se objavi čim prej, v vsakem primeru pa pred iztekom ocenjevalnega obdobja iz Direktive 2007/44/ES.
  Člen 20
  se uporablja za področja, v zvezi s katerimi lahko organ izda mnenje.

Člen 20

Zbiranje informacij

1.   Pristojni organi in drugi javni organi držav članic organu na njegovo zahtevo predložijo vse informacije, ki jih potrebuje za izvajanje nalog, dodeljenih s to uredbo,
  če ima naslovnik zakonit dostop do ustreznih podatkov in če je zahteva po informacijah potrebna v povezavi z naravo teh nalog.

1a.
     Organ lahko zahteva tudi, da se mu informacije zagotavljajo v rednih časovnih presledkih.
  Za te zahteve se, kjer je to mogoče, uporabljajo skupne oblike poročanja.

1b.
     
  Organ na upravičeno zahtevo pristojnega organa države članice zagotovi vse informacije, ki jih pristojni organ potrebuje za opravljanje svojih nalog, v skladu z obveznostmi varovanja poslovnih skrivnosti, določenimi v sektorski zakonodaji in členu 56.

1c.
     
  Preden zahteva informacije v skladu s tem členom in da bi se izognil podvajanju obveznosti poročanja, organ najprej upošteva vse ustrezne veljavne statistične podatke, ki sta jih pripravila, razširila in razvila Evropski statistični sistem in Evropski sistem centralnih bank.

2.   Kadar informacije niso na voljo ali jih pristojni organi in drugi javni organi držav članic ne zagotovijo pravočasno, lahko organ
  naslovi ustrezno utemeljeno
  zahtevo
  na druge nadzorne organe, ministrstvo za finance, če ima na voljo informacije o varnem in skrbnem poslovanju, centralno banko ali statistični urad zadevne države članice
  .

2a.
     
  Kadar informacije niso na voljo oziroma niso zagotovljene pravočasno v skladu z odstavkom 1, 1a, 1b, 1c ali 2, lahko organ naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo neposredno na ustrezne udeležence na finančnem trgu. V utemeljeni zahtevi pojasni, zakaj so podatki o zadevnih posameznih udeležencih na finančnem trgu potrebni.

Organ o zahtevah obvesti ustrezne pristojne organe v skladu z odstavkoma 2 in 2a.

Pristojni organi ▐ organu na njegovo zahtevo pomagajo pri zbiranju takih informacij.

3.   Organ lahko uporablja zaupne informacije,
  prejete v skladu s tem členom
  , samo za izvajanje nalog, ki so mu dodeljene s to uredbo.

Člen 21

Odnos z odborom ESRB

1.   ▐ Organ
  tesno in redno
  sodeluje z odborom ESRB.

2   
  Organ
  odboru ESRB zagotavlja redne in posodobljene informacije, potrebne za izpolnjevanje njegovih nalog. Kakršni koli podatki, potrebni za izpolnjevanje nalog, ki niso v povzeti ali zbirni obliki, se na obrazloženo zahtevo takoj predložijo odboru ESRB, kot je določeno v členu [15] Uredbe (
  EU
  ) št. .../
  2010
  [ESRB].
  Organ ima v sodelovanju z odborom ESRB na voljo primerne interne postopke za posredovanje zaupnih informacij, zlasti v povezavi s posameznimi udeleženci na finančnem trgu.

3.   Organ v skladu z odstavkoma 4 in 5 zagotovi ustrezno spremljanje nadaljnjega ukrepanja ob opozorilih in priporočilih odbora ESRB iz člena [16] Uredbe (ES) št. .../2010 [ESRB].

4.   Organ ob prejemu opozorila ali priporočila odbora ESRB, ki je naslovljeno nanj, takoj skliče sejo odbora nadzornikov in oceni posledice takega opozorila ali priporočila za izpolnjevanje svojih nalog.

V ustreznem postopku odločanja določi
  vse
  ukrepe, ki jih je treba sprejeti v skladu s pooblastili, ki so mu dodeljena s to uredbo, da se obravnavajo zadeve, izpostavljene v opozorilih in priporočilih.

Če organ ne ukrepa na podlagi priporočila, ▐ sporoči razloge za tako odločitev
  Evropskemu parlamentu, Svetu in odboru ESRB
  .

5.   Organ ob prejemu opozorila ali priporočila odbora ESRB, naslovljenega na pristojni nacionalni nadzorni organ, po potrebi uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena s to uredbo, da zagotovi pravočasno nadaljnje ukrepanje.

Če naslovnik ne namerava upoštevati priporočila odbora ESRB, o svojih razlogih za neukrepanje obvesti odbor nadzornikov in jih obravnava skupaj z njim.

Pristojni organ ustrezno upošteva stališča odbora nadzornikov, ko v skladu s členom 17 Uredbe
  (EU)
  št. .../2010 [ESRB] obvesti
  Svet in
  odbor ESRB.

6.   Organ pri opravljanju svojih nalog, določenih v tej uredbi, čim bolj upošteva opozorila in priporočila odbora ESRB.

Člen 22

Interesna skupina za vrednostne papirje in trge

1.   
  Da bi omogočili
  posvetovanje z zainteresiranimi stranmi na področjih, pomembnih za naloge organa, se ustanovi interesna skupina za vrednostne papirje in trge.
  Z interesno skupino za vrednostne papirje in trge se posvetuje o ukrepih, sprejetih v skladu s členom 7 o regulativnih tehničnih standardih in izvedbenih tehničnih standardih, ter v meri, ki ne zadeva posameznih udeležencev na finančnem trgu, s členom 8 o smernicah in priporočilih. Če je treba ukrepe nujno sprejeti in ni mogoče opraviti posvetovanj, je treba čim prej obvestiti interesno skupino za vrednostne papirje in trge.

Interesna skupina za vrednostne papirje in trge se sestane vsaj štirikrat na leto
  .

2.   Interesna skupina za vrednostne papirje in trge je sestavljena iz 30 članov, ki sorazmerno zastopajo
  investicijske družbe, ki delujejo
  v
  Uniji
  ,
  njihove predstavnike zaposlenih
  , potrošnike, ▐ uporabnike finančnih storitev
  ter predstavnike malih in srednje velikih podjetij
  .
  Najmanj pet članov je neodvisnih vrhunskih akademikov. Članov, ki zastopajo udeležence na finančnem trgu, ne sme biti več kot 10.

3.   Člane interesne skupine za vrednostne papirje in trge na podlagi predlogov ustreznih zainteresiranih strani imenuje odbor nadzornikov organa.

Odbor nadzornikov pri odločanju čim bolj zagotavlja ustrezno geografsko uravnoteženost,
  uravnoteženost glede na spol
  in zastopanost zainteresiranih strani iz celotne
  Evropske unije
  .

4.
     Organ zagotavlja
  vse potrebne informacije in
  ustrezno administrativno podporo za interesno skupino za vrednostne papirje in trge.

Za člane interesne skupine, ki zastopajo neprofitne organizacije, se zagotovi ustrezno nadomestilo potnih stroškov. Skupina lahko ustanovi delovne skupine o tehničnih vprašanjih.
  Člani interesne skupine za vrednostne papirje in trge so imenovani za obdobje dveh let in pol, po katerem se organizira nov izbirni postopek.

Člani so lahko imenovani za dva zaporedna mandata.

5.   Interesna skupina za vrednostne papirje in trge lahko izdaja mnenja in nasvete za organ o kakršnem koli vprašanju v zvezi z nalogami organa,
  s posebnim poudarkom na nalogah,
  določenimi v členih
  7 do 7e, in
  8,
  14, 15 ter 17
  .

6.   Interesna skupina za vrednostne papirje in trge sprejme svoj poslovnik
  na podlagi dogovora dvotretjinske večine članov
  .

7.   Organ javno objavi mnenja in nasvete interesne skupine za vrednostne papirje in trge ter rezultate posvetovanj s to skupino.

Člen 23

Zaščitni ukrepi

1.   ▐ Kadar država članica meni, da odločba, sprejeta na podlagi
  člena 10(2) ali
  člena 11,
  neposredno in bistveno
  posega v njene fiskalne pristojnosti,
  v desetih delovnih dneh
  po tem, ko je bil pristojni organ uradno obveščen o odločbi organa, obvesti organ, Komisijo
  in Evropski parlament
  . Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba posega v njene fiskalne pristojnosti,
  in zagotovi presojo vpliva, iz katere je razvidno, v kolikšni meri.

2.   ▐ Organ v enem mesecu po prejemu uradnega obvestila države članice to državo članico obvesti, ali bo svojo odločbo ohranil, jo spremenil ali razveljavil.

Če organ ohrani
  ali spremeni
  svojo odločbo, Svet
  ▐ sprejme sklep, ali se odločba organa ohrani ali razveljavi
  .
  Sklep o ohranitvi odločbe organa se sprejme z navadno večino članov. Sklep o preklicu odločbe organa se sprejme s kvalificirano večino njegovih članov. V nobenem od teh primerov se ne upošteva glas zadevnih članov.

3.   ▐ Kadar Svet v desetih delovnih dneh
  v primeru člena 10 in v enem mesecu v primeru člena 11
  ne sprejme odločitve, se šteje, da se odločba organa ohrani.

3a.
     
  Če se na podlagi odločbe iz člena 10 uporabijo sredstva iz skladov, ustanovljenih v skladu s členoma 12d ali 12e, države članice ne morejo pozvati Sveta, naj ohrani ali prekliče odločbo, ki jo je sprejel organ.

Člen 24

Postopki odločanja

1.   Organ pred sprejetjem odločb iz
  te uredbe
  obvesti
  katerega koli imenovanega
  naslovnika o nameravanem sprejetju odločb in določi rok, do katerega lahko naslovnik predloži svoje mnenje o zadevi, pri čemer se v celoti upošteva nujnost,
  zapletenost in možne posledice
  zadeve.
  To velja na podoben način za priporočila iz člena 9(4).

2.   V odločbah organa so navedeni razlogi, na katerih temeljijo.

3.   Naslovniki odločb organa so obveščeni o pravnih sredstvih, ki so jim na voljo na podlagi te uredbe.

4.   Kadar organ sprejme odločbo na podlagi člena 10(2) ali (3), to odločbo v ustreznih časovnih presledkih pregleduje.

5.   Odločbe, ki jih organ sprejme na podlagi členov 9, 10 in 11, so javno objavljene, pri čemer sta navedeni identiteta zadevnega pristojnega organa ali udeleženca na finančnem trgu in glavna vsebina odločbe,
  razen če je objava v konfliktu z upravičenim interesom
  udeležencev na finančnem trgu glede varovanja poslovnih skrivnosti
  ali bi lahko resno ogrozila pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Evropski uniji ali dela tega sistema
  .

POGLAVJE III

ORGANIZACIJA

Oddelek 1

Odbor nadzornikov

Člen 25

Sestava

1.   Odbor nadzornikov sestavljajo:

| (a) | predsednik, ki nima glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(a)

predsednik, ki nima glasovalne pravice;

| (b) | vodje
  nacionalnih javnih organov, pristojnih za nadzor nad udeleženci na finančnem trgu v
  vsaki državi članici,
  ki se sestanejo osebno vsaj dvakrat na leto; |
| --- | --- |

(b)

vodje
  nacionalnih javnih organov, pristojnih za nadzor nad udeleženci na finančnem trgu v
  vsaki državi članici,
  ki se sestanejo osebno vsaj dvakrat na leto;

| (c) | en predstavnik Komisije, ki nima glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(c)

en predstavnik Komisije, ki nima glasovalne pravice;

| (d) | en predstavnik odbora ESRB, ki nima glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(d)

en predstavnik odbora ESRB, ki nima glasovalne pravice;

| (e) | en predstavnik vsakega od ostalih dveh evropskih nadzornih organov, ki nima glasovalne pravice. |
| --- | --- |

(e)

en predstavnik vsakega od ostalih dveh evropskih nadzornih organov, ki nima glasovalne pravice.

1a.
     
  Odbor nadzornikov se redno, vsaj dvakrat letno, sestaja z interesno skupino za vrednostne papirje in trge.

2.   Vsak pristojni organ
  je odgovoren
  za imenovanje namestnika na visoki ravni, ki ga
  izbere
  znotraj organa in ki lahko nadomesti člana odbora nadzornikov iz odstavka 1(b), če se ta oseba seje ne more udeležiti.

2a.
     
  V državah članicah, kjer je za nadzor v skladu s to uredbo pristojen več kot en organ, se ti organi dogovorijo o skupnem predstavniku. Če točka za razpravo v odboru nadzornikov ne sodi v pristojnost nacionalnega organa, ki ga predstavlja član iz odstavka 1(b), lahko ta član pripelje predstavnika iz zadevnega nacionalnega organa, ki nima glasovalne pravice.

3.   Člana odbora nadzornikov iz odstavka 1(b) za namene ravnanja v skladu s področjem uporabe Direktive 97/9/ES lahko po potrebi spremlja predstavnik ustreznih organov, ki v posamezni državi članici upravljajo
  sheme jamstev za vlagatelje
  , pri čemer ta predstavnik nima glasovalne pravice.

4.   Odbor nadzornikov se lahko odloči, da dovoli prisotnost opazovalcev.

Izvršni direktor lahko sodeluje na sejah odbora nadzornikov, vendar nima glasovalne pravice.

Člen 26

Notranji odbori in skupine

1.   Odbor nadzornikov lahko ustanavlja notranje odbore ali skupine za posebne naloge, dodeljene odboru nadzornikov, ter zagotovi prenos nekaterih jasno opredeljenih nalog in odločanja na notranje odbore ali skupine, upravni odbor ali predsednika.

2.   Za namene člena 11 odbor nadzornikov skliče
  neodvisno
  skupino
  z uravnoteženo sestavo članov
  za lažje
  nepristransko
  reševanje sporov, ki jo sestavljajo predsednik in dva člana, ki nista predstavnika pristojnih organov, vpletenih v spor
  , ter v sporu nimata nikakršnega interesa in z zadevnimi pristojnimi organi nimata neposrednih povezav.

2a.
     
  Skupina na podlagi člena 11(2) predlaga odločbo, ki jo dokončno sprejme odbor nadzornikov v skladu s postopkom iz tretjega pododstavka člena 29(1).

2b.
     
  Odbor nadzornikov sprejme poslovnik za skupino iz odstavka 2.

Člen 27

Neodvisnost

Predsednik odbora nadzornikov in njegovi člani z glasovalno pravico pri opravljanju nalog, ki so jim dodeljene s to uredbo, delujejo neodvisno in objektivno v
  izključnem
  interesu
  Unije kot celote
  ter niti ne zahtevajo niti ne sprejemajo navodil institucij ali organov
  Unije
  , vlade države članice ali katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov.

Države članice, institucije Unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na člane odbora nadzornikov pri opravljanju njihovih nalog.

Člen 28

Naloge

1.   Odbor nadzornikov usmerja delo organa in je pristojen za sprejemanje odločb iz poglavja II.

2.   Odbor nadzornikov sprejema mnenja, priporočila in odločbe ter izdaja nasvete iz poglavja II.

3.   Odbor nadzornikov imenuje predsednika.

4.   Odbor nadzornikov vsako leto do 30. septembra na podlagi predloga upravnega odbora sprejme delovni program organa za naslednje leto ter ga posreduje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Delovni program se sprejme ne glede na letni proračunski postopek in se javno objavi.

4a.
     
  Odbor nadzornikov na predlog upravnega odbora sprejme letno poročilo o dejavnostih organa, vključno z nalogami, ki jih je opravil predsednik, na podlagi osnutka poročila iz člena 38(7) ter to poročilo vsako leto do 15. junija posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču ter Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. Poročilo se objavi.

5.   Odbor nadzornikov sprejme večletni delovni program organa ter ga posreduje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Večletni delovni program se sprejme ne glede na letni proračunski postopek in se javno objavi.

6.   Odbor nadzornikov
  sprejme proračun
  v skladu s členom 49.

7.   Odbor nadzornikov izvaja disciplinski nadzor nad predsednikom in izvršnim direktorjem ter ju lahko odstavi s položaja v skladu s členom 33(5) oziroma členom 36(5).

Člen 29

Odločanje

1.   Odbor nadzornikov
  sprejema odločitve z navadno večino
  svojih članov
  v skladu z načelom, da ima vsak član en glas
  .

Z odstopanjem od prvega pododstavka odbor nadzornikov v zvezi z akti iz členov 7 in 8 ter ukrepi in odločbami, sprejetimi na podlagi poglavja VI, sprejema odločbe na podlagi kvalificirane večine svojih članov, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola št. 36 o prehodnih določbah, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in PDEU.

Ob upoštevanju odločb v skladu s členom 11(3) v zvezi z odločbami, ki jih sprejme konsolidacijski nadzornik, se lahko odločba, ki jo predlaga odbor, šteje za sprejeto, če jo odobri navadna večina, razen če jo zavrnejo člani, ki predstavljajo manjšino, ki lahko prepreči sprejetje, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in PDEU.

Za
  vse druge odločitve
  v skladu s členom 11(3) odločbo, ki jo predlaga odbor, sprejme navadna večina članov odbora nadzornikov v skladu z načelom, da ima vsak član en glas.

2.   Seje odbora nadzornikov skliče predsednik na lastno pobudo ali zahtevo ene tretjine članov odbora ter jih tudi vodi.

3.   Odbor nadzornikov sprejme in objavi svoj poslovnik.

4.   V poslovniku je natančno določena ureditev glasovanja, vključno s pravili glede sklepčnosti, če je to ustrezno. Člani brez glasovalne pravice in opazovalci, razen predsednika in izvršnega direktorja, se ne udeležujejo razprav v odboru nadzornikov, ki zadevajo posamezne udeležence na finančnem trgu, razen če je v členu 61 ali zakonodaji iz člena 1(2) določeno drugače.

Oddelek 2

Upravni odbor

Člen 30

Sestava

1.   Upravni odbor sestavljajo predsednik
  in šest drugih članov odbora nadzornikov
  , ki jih
  izvolijo
  člani
  odbora nadzornikov z glasovalno pravico
  .

Vsak član razen predsednika ima namestnika, ki lahko zamenja člana upravnega odbora, če se ta oseba seje ne more udeležiti.

Mandat članov, ki jih izbere odbor nadzornikov, traja dve leti in pol. Ta mandat se lahko enkrat podaljša.
  Upravni odbor je sestavljen uravnoteženo in sorazmerno, tako da odraža Evropsko unijo kot celoto. Mandati se prekrivajo in uporabi se ustrezen sistem rotacije.

2.   Sklepi upravnega odbora se sprejemajo na podlagi večine prisotnih članov. Vsak član ima en glas.

Izvršni direktor
  in predstavnik Komisije sodelujeta
  na sejah upravnega odbora, vendar
  nimata
  glasovalne pravice.

Predstavnik Komisije ima glasovalno pravico pri vprašanjih iz člena 49.

Upravni odbor sprejme in objavi svoj poslovnik.

3.   Seje upravnega odbora skliče predsednik na lastno pobudo ali zahtevo vsaj ene tretjine članov ter jih tudi vodi.

Upravni odbor se srečuje pred vsako sejo odbora nadzornikov in tako pogosto, kot se mu zdi potrebno
  . Upravni odbor se srečuje na ▐ sejah vsaj
  petkrat
  na leto.

4.   Članom upravnega odbora lahko odvisno od določb iz poslovnika pomagajo svetovalci ali strokovnjaki.
  Člani brez glasovalne pravice, z izjemo izvršnega direktorja, se ne udeležujejo razprav v upravnem odboru o posameznih finančnih institucijah.

Člen 31

Neodvisnost

Člani upravnega odbora delujejo neodvisno in objektivno v
  izključnem
  interesu
  Unije kot celote
  , pri čemer niti ne zahtevajo niti ne sprejemajo navodil institucij ali organov
  Unije
  , katere koli vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa.

Nobena država članica, institucija ali organ Unije ali kateri koli drug javni ali zasebni organ ne poskuša vplivati na člane upravnega odbora.

Člen 32

Naloge

1.   Upravni odbor zagotavlja, da organ opravlja svoje poslanstvo in izvaja naloge, ki so mu dodeljene v skladu s to uredbo.

2.   Upravni odbor predloži letni in večletni delovni program odboru nadzornikov v sprejetje.

3.   Upravni odbor izvaja svoja proračunska pooblastila v skladu s členoma 49 in 50.

4.   Upravni odbor sprejme načrt kadrovske politike organa in v skladu s členom 54(2) tudi potrebne izvedbene ukrepe za kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi).

5.   Upravni odbor sprejme posebne določbe o pravici dostopa do dokumentov organa v skladu s členom 58.

6.   Upravni odbor ▐ na podlagi osnutka poročila iz člena 38(7)
  predlaga
  letno poročilo o dejavnostih organa,
  tudi o nalogah predsednika
  , ter to poročilo ▐ posreduje
  odboru nadzornikov v odobritev in predložitev
  Evropskemu parlamentu.

7.   Upravni odbor sprejme in objavi svoj poslovnik.

8.   Upravni odbor imenuje in razrešuje člane odbora za pritožbe v skladu s členom 44(3) in 44(5).

Oddelek 3

Predsednik

Člen 33

Imenovanje in naloge

1.   Organ zastopa predsednik, ki je polno zaposleni neodvisni strokovnjak.

Predsednik je odgovoren za pripravo dela odbora nadzornikov ter vodi seje odbora nadzornikov in upravnega odbora.

2.   Predsednika z odprtim izbirnim postopkom
  , ki ga organizira in vodi Komisija,
  imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo.

Komisija Evropskemu parlamentu predloži ožji seznam treh kandidatov. Evropski parlament po opravljenem zaslišanju teh kandidatov izbere enega od njih. Tako izbranega kandidata imenuje odbor nadzornikov.

Odbor nadzornikov med svojimi člani izbere tudi namestnika, ki bo v odsotnosti predsednika opravljal njegove funkcije.
  Ta namestnik ni član upravnega odbora.

3.   Mandat predsednika je pet let in se lahko enkrat podaljša.

4.   V devetih mesecih pred koncem petletnega mandata predsednika odbor nadzornikov ovrednoti:

| (a) | rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi; |
| --- | --- |

(a)

rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi;

| (b) | dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(b)

dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih.

Odbor nadzornikov lahko na podlagi vrednotenja in odvisno od potrditve Evropskega parlamenta enkrat podaljša mandat predsednika.

5.   Predsednika ▐ lahko s položaja odstavi le ▐ Evropski parlament
  v skladu s sklepom odbora nadzornikov
  .

Predsednik ne more omejevati odbora nadzornikov pri razpravah v zvezi z njim, zlasti o potrebi po njegovi razrešitvi, in ni vključen v razprave v zvezi s takim vprašanjem.

Člen 34

Neodvisnost

Predsednik brez poseganja v vlogo odbora nadzornikov v zvezi z nalogami predsednika niti ne zahteva niti ne sprejema navodil institucij ali organov Skupnosti, katere koli vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa.

Države članice, institucije Unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na predsednika pri opravljanju njegovih nalog.

V skladu s kadrovskimi predpisi iz člena 54 predsednika po prenehanju mandata še vedno zavezuje dolžnost, da v zvezi s sprejemanjem nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravna pošteno in diskretno.

Člen 35

Poročilo

1.   Evropski parlament
  in Svet
  lahko predsednika ali njegovega namestnika ob popolnem spoštovanju njegove neodvisnosti
  pozoveta
  , da poda izjavo
  . Predsednik poda izjavo pred Evropskim parlamentom
  in odgovori na vsa vprašanja
  njegovih poslancev
  ,
  kadar koli se od njega to zahteva.

2.   
  Predsednik Evropskemu parlamentu na zahtevo in vsaj 15 dni, preden poda izjavo iz odstavka 1, predloži pisno poročilo o glavnih dejavnostih organa.

2a.
     
  Poročilo poleg informacij iz členov od 7a do 7e, 8, 9, 10, 11a in 18 vsebuje tudi vse pomembne informacije, ki jih Evropski parlament zahteva priložnostno.

Oddelek 4

Izvršni direktor

Člen 36

Imenovanje

1.   Organ vodi izvršni direktor, ki je polno zaposlen neodvisni strokovnjak.

2.   Izvršnega direktorja z odprtim izbirnim postopkom imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja udeležencev na finančnem trgu in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo, in izkušenj s področja vodenja
  , po tem, ko ga je potrdil Evropski parlament.

3.   Mandat izvršnega direktorja je pet let in se lahko enkrat podaljša.

4.   V devetih mesecih pred koncem petletnega mandata izvršnega direktorja odbor nadzornikov opravi vrednotenje.

Pri tem vrednotenju odbor nadzornikov oceni zlasti:

| (a) | rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi; |
| --- | --- |

(a)

rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi;

| (b) | dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(b)

dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih.

Odbor nadzornikov lahko ob upoštevanju vrednotenja enkrat podaljša mandat izvršnega direktorja.

5.   Izvršnega direktorja se lahko odstavi s položaja le na podlagi sklepa odbora nadzornikov.

Člen 37

Neodvisnost

Izvršni direktor brez poseganja v ustrezne vloge upravnega odbora in odbora nadzornikov v zvezi z nalogami izvršnega direktorja niti ne zahteva niti ne sprejema navodil katere koli vlade, organa, organizacije ali osebe zunaj organa.

Države članice, institucije Unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na izvršnega direktorja pri opravljanju njegovih nalog.

V skladu s kadrovskimi predpisi iz člena 54 izvršnega direktorja po prenehanju mandata še vedno zavezuje dolžnost, da v zvezi s sprejemanjem nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravna pošteno in diskretno.

Člen 38

Naloge

1.   Izvršni direktor je pristojen za upravljanje organa in pripravlja delo upravnega odbora.

2.   Izvršni direktor je odgovoren za izvajanje letnega delovnega programa organa pod vodstvom odbora nadzornikov in pod nadzorom upravnega odbora.

3.   Izvršni direktor izvaja potrebne ukrepe, zlasti sprejemanje notranjih upravnih navodil in objavljanje obvestil, za zagotovitev delovanja organa v skladu s to uredbo.

4.   Izvršni direktor pripravi večletni delovni program v skladu s členom 32(2).

5.   Izvršni direktor vsako leto do 30. junija pripravi delovni program organa za naslednje leto v skladu s členom 32(2).

6.   Izvršni direktor pripravi predhodni predlog proračuna organa na podlagi člena 49 in na podlagi člena 50 izvršuje proračun organa.

7.   Izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek ▐ poročila z oddelkom o regulativnih in nadzornih dejavnostih organa ter oddelkom o finančnih in upravnih zadevah.

8.   Izvršni direktor v zvezi z osebjem organa izvaja pooblastila iz člena 54 in upravlja kadrovske zadeve.

POGLAVJE IV

EVROPSKI SISTEM FINANČNIH NADZORNIH ORGANOV

Oddelek 1

Evropski nadzorni organ (skupni odbor)

Člen 40

Ustanovitev

1.   Ustanovi se
  evropski nadzorni organ (skupni odbor).

2.   Skupni odbor deluje kot forum, v katerem organ redno in tesno sodeluje ter zagotavlja medsektorsko usklajenost
  z drugimi evropskimi nadzornimi organi, zlasti pri
  :

| — | finančnih konglomeratih, |
| --- | --- |

—

finančnih konglomeratih,

| — | računovodstvu in revizijah, |
| --- | --- |

—

računovodstvu in revizijah,

| — | mikrobonitetnih analizah medsektorskega razvoja, tveganj in občutljivih točk za finančno stabilnost, |
| --- | --- |

—

mikrobonitetnih analizah medsektorskega razvoja, tveganj in občutljivih točk za finančno stabilnost,

| — | naložbenih produktih za male vlagatelje, |
| --- | --- |

—

naložbenih produktih za male vlagatelje,

| — | ukrepih proti pranju denarja; ter |
| --- | --- |

—

ukrepih proti pranju denarja; ter

| — | izmenjavi informacij z Evropskim odborom za sistemska tveganja ter razvijanju odnosa med tem odborom in evropskimi nadzornimi organi. |
| --- | --- |

—

izmenjavi informacij z Evropskim odborom za sistemska tveganja ter razvijanju odnosa med tem odborom in evropskimi nadzornimi organi.

3.   
  Skupni odbor ima osebje, ki ga dodelijo trije evropski nadzorni organi, ki deluje kot sekretariat.
  Organ prispeva ustrezna sredstva za ▐ upravne, infrastrukturne in operativne stroške.

Člen 40a

Nadzor

Kadar finančna institucija pokriva več sektorjev, skupni odbor spore rešuje v skladu s členom 42 te uredbe.

Člen 41

Sestava

1.   Skupni odbor sestavljajo
  predsedniki evropskih nadzornih organov
  , po potrebi pa tudi predsednik pododbora, ustanovljenega na podlagi člena 43.

2.   Izvršni direktor,
  predstavnik Komisije
  in odbor ESRB so kot opazovalci povabljeni na seje skupnega odbora ▐ in pododborov iz člena 43.

3.   Predsednik skupnega odbora ▐ je po načelu letne rotacije imenovan med predsedniki Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge.
  Predsednik skupnega odbora, imenovan v skladu s tretjim odstavkom tega člena, je imenovan tudi za podpredsednika odbora ESRB.

4.   Skupni odbor ▐ sprejme in objavi svoj poslovnik. V pravilih se lahko določijo dodatni udeleženci sej skupnega odbora.

Skupni odbor evropskih nadzornih organov se sestaja vsaj enkrat na dva meseca.

Člen 42

Skupna stališča in skupni dokumenti

Organ v okviru svojih nalog iz poglavja II in zlasti ob upoštevanju izvajanja Direktive 2002/87/ES po potrebi sprejema skupna stališča z Evropskim
  nadzornim
  organom
  (
  zavarovanja in poklicne pokojnine
  )
  ter Evropskim
  nadzornim
  organom
  (bančništvo)
  , kot je to ustrezno.

Organ vzporedno z Evropskim
  nadzornim
  organom
  (
  zavarovanja in poklicne pokojnine
  )
  ter Evropskim
  nadzornim
  organom
  (bančništvo)
  po potrebi sprejema dokumente iz člena 7, 9, 10 ali 11 te uredbe v zvezi z izvajanjem Direktive 2002/87/ES in katere koli druge zakonodaje iz člena 1(2), ki tudi spada na področje pristojnosti Evropskega
  nadzornega
  organa
  (
  zavarovanja in poklicne pokojnine
  )
  ali Evropskega
  nadzornega
  organa
  (bančništvo)
  .

Člen 43

Pododbori

1.
     Za namene člena 42 se v okviru skupnega odbora ▐ ustanovi pododbor za finančne konglomerate.

2.
     Ta pododbor je sestavljen iz posameznikov, navedenih v členu 41(1), in enega predstavnika na visoki ravni, ki je izbran med osebjem, zaposlenim v ustreznem pristojnem organu iz vsake države članice.

3.
     Pododbor med svojimi člani izbere predsednika, ki je tudi član skupnega odbora ▐.

4.
     Skupni odbor lahko ustanovi dodatne pododbore.

Oddelek 3

Odbor za pritožbe

Člen 44

Sestava

1.   Odbor za pritožbe je skupno telo
  treh evropskih nadzornih organov
  .

2.   Odbor za pritožbe je sestavljen iz šestih članov in šestih namestnikov, ki so
  cenjeni
  posamezniki z
  dokazanim
  ustreznim znanjem
  in strokovnimi, tudi nadzornimi,
  izkušnjami
  na ustrezno visoki ravni s področja bančništva, zavarovalništva, trgov vrednostnih papirjev in drugih finančnih storitev
  , pri čemer ni vključeno osebje, zaposleno v pristojnih organih ali drugih nacionalnih institucijah ali institucijah
  Unije
  , ki so vključene v dejavnosti organa.
  Znatno število članov odbora za pritožbe ima zadostno pravno znanje za zagotavljanje strokovnih pravnih nasvetov o zakonitosti izvajanja pooblastil organa.

Odbor za pritožbe imenuje svojega predsednika.

Odločitve odbora za pritožbe se sprejemajo na podlagi večine vsaj štirih od šestih članov.
  Če odločba, zoper katero je bila vložena pritožba, sodi v področje uporabe te uredbe, ta tričetrtinska večina vključuje vsaj enega od dveh članov odbora za pritožbe, ki ga je imenoval organ.

Kadar je to potrebno, predsednik skliče odbor za pritožbe.

3.   Upravni odbor organa z ožjega seznama, ki ga po javnem razpisu za prijavo interesa, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, predloži Komisija, po posvetovanju z odborom nadzornikov imenuje dva člana odbora za pritožbe in dva namestnika.

Drugi člani so imenovani v skladu z Uredbo (ES) št. .../2010
  [EBA]
  in Uredbo (ES) št. .../2010
  [ESMA].

4.   Mandat članov odbora za pritožbe je pet let. Ta mandat se lahko enkrat podaljša.

5.   Člana odbora za pritožbe, ki ga je imenoval upravni odbor organa, ni mogoče odstaviti s položaja med njegovim mandatom, razen če je bil spoznan za krivega resne kršitve in upravni odbor po posvetovanju z odborom nadzornikov sprejme tak sklep.

6.   ▐ Evropski bančni organ, ▐ Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine
  ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge
  zagotavljajo ustrezno operativno in administrativno podporo za odbor za pritožbe
  prek skupnega odbora
  .

Člen 45

Neodvisnost in nepristranskost

1.   Člani odbora za pritožbe so pri odločanju neodvisni. Ne zavezujejo jih nobena navodila. V organu, njegovem upravnem odboru ali odboru nadzornikov ne opravljajo nobenih drugih dolžnosti.

2.   Člani odbora za pritožbe ne smejo sodelovati v nobenem pritožbenem postopku, če imajo pri tem kakršen koli osebni interes ali če so bili predhodno vpleteni v postopek kot zastopniki ene od strank ali če so sodelovali pri odločitvi, zoper katero je bila vložena pritožba.

3.   Če zaradi enega od razlogov iz odstavkov 1 in 2 ali katerega koli drugega razloga član odbora za pritožbe meni, da kateri od ostalih članov odbora ne bi smel sodelovati v pritožbenem postopku, o tem ustrezno obvesti odbor za pritožbe.

4.   Zoper sodelovanje člana odbora za pritožbe lahko ugovarja vsaka stranka v pritožbenem postopku na podlagi razlogov iz odstavkov 1 in 2 ali suma, da član deluje pristransko.

Ugovor ne sme temeljiti na državljanstvu članov, nedopusten pa je tudi, če je stranka v pritožbenem postopku opravila neko procesno dejanje, ki ni bilo ugovor zoper člana odbora za pritožbe, čeprav je vedela, da obstaja razlog za tak ugovor.

5.   Odbor za pritožbe odloči o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primerih iz odstavkov 1 in 2, brez sodelovanja zadevnega člana.

Pri takem odločanju zadevnega člana v odboru za pritožbe zamenja njegov namestnik, razen če je tudi namestnik v enakem položaju. V tem primeru predsednik imenuje zamenjavo izmed preostalih namestnikov, ki so na voljo.

6.   Člani odbora za pritožbe se zavežejo, da bodo delovali neodvisno in v javnem interesu.

Zato podajo izjavo o zavezah in izjavo o interesih, v katerih je navedeno, da ne obstajajo nobeni interesi, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost, oziroma nobeni neposredni ali posredni interesi, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost.

Te izjave se vsako leto objavijo v pisni obliki.

POGLAVJE V

PRAVNA SREDSTVA

Člen 46

Pritožbe

1.   Vsaka fizična ali pravna oseba, vključno s pristojnimi organi, se lahko pritoži na odločbo organa iz členov 9, 10 in 11 ali katero koli drugo odločbo, ki jo organ sprejme na podlagi zakonodaje iz člena 1(2) in je naslovljena na to osebo, ali na odločbo, ki jo neposredno ali osebno zadeva, čeprav je naslovljena na drugo osebo.

2.   Pritožba se skupaj z obrazložitvijo v pisni obliki vloži pri organu v dveh mesecih po tem, ko je bila zadevna oseba o odločbi uradno obveščena, ali, če takega uradnega obvestila ni, v dveh mesecih po dnevu, ko je organ objavil svojo odločbo.

Odbor za pritožbe se glede pritožbe odloči v dveh mesecih po tem, ko je bila vložena.

3.   Pritožba, ki je vložena v skladu z odstavkom 1, nima odložilnega učinka.

Vendar lahko odbor za pritožbe odloži izvajanje sporne odločbe, če meni, da to zahtevajo okoliščine.

4.   Če je pritožba dopustna, odbor za pritožbe preuči, ali je utemeljena. Odbor za pritožbe povabi stranke na pritožbene postopke ▐, da v določenih rokih pridobi njihove pripombe k uradnim obvestilom, ki jih je izdal sam, ali sporočilom drugih strank v pritožbenih postopkih. Stranke v pritožbenih postopkih imajo pravico do ustne izjave.

5.   Odbor za pritožbe lahko
  potrdi odločbo pristojnega telesa organa
  ali pa primer preda pristojnemu telesu organa. To telo zavezuje odločba odbora za pritožbe in
  to telo sprejme spremenjeno odločbo o zadevnem primeru
  .

6.   Odbor za pritožbe sprejme in objavi svoj poslovnik.

7.   Organ utemelji in objavi odločbe, ki jih sprejme odbor za pritožbe.

Člen 47

Tožbe pred
  Splošnim
  sodiščem ▐ in Sodiščem Evropske unije

1.   V skladu s členom 263
  PDEU
  se lahko vloži tožba pred
  Splošnim sodiščem
  ali Sodiščem Evropske unije zaradi odločbe, ki jo je sprejel odbor za pritožbe ali pa organ v zadevah, pri katerih ni pravice do pritožbe pri odboru za pritožbe.

1a.
     
  Države članice, institucije Unije in tudi vsaka fizična ali pravna oseba lahko v skladu s členom 263 PDEU zoper odločbe organa vložijo tožbo neposredno pri Sodišču Evropske unije.

2.   Kadar je organ zavezan k ukrepanju, vendar ne sprejme odločitve, se lahko pred
  Splošnim sodiščem
  ali Sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 265
  PDEU
  sproži postopek zaradi opustitve ukrepanja.

3.   Od organa se zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za izvršitev sodbe
  Splošnega sodišča
  ali Sodišča Evropske unije.

POGLAVJE VI

FINANČNE DOLOČBE

Člen 48

Proračun organa

1.   Prihodke organa,
  evropskega organa v skladu s členom 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002
  ,
  sestavlja
  zlasti
  katera koli kombinacija naslednjega
  :

| (a) | obvezni prispevki ▐ nacionalnih
  javnih
  organov,
  pristojnih za nadzor nad finančnimi institucijami, ki se zagotovijo v skladu s enačbo, ki temelji na ponderiranju glasov iz člena 3(3) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU
  ; |
| --- | --- |

(a)

obvezni prispevki ▐ nacionalnih
  javnih
  organov,
  pristojnih za nadzor nad finančnimi institucijami, ki se zagotovijo v skladu s enačbo, ki temelji na ponderiranju glasov iz člena 3(3) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU
  ;

| (b) | subvencija
  Unije
  iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji);
  financiranje organa s strani Unije ureja sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju; |
| --- | --- |

(b)

subvencija
  Unije
  iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji);
  financiranje organa s strani Unije ureja sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju;

| (c) | kakršne koli pristojbine, plačane organu v primerih, določenih v ustreznih instrumentih prava
  Unije
  . |
| --- | --- |

(c)

kakršne koli pristojbine, plačane organu v primerih, določenih v ustreznih instrumentih prava
  Unije
  .

2.   Odhodki organa vključujejo vsaj odhodke za osebje, plače, upravne stroške, stroške infrastrukture,
  strokovnega usposabljanja
  in operativne stroške.

3.   Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

4.   Za vsako proračunsko leto, ki sovpada s koledarskim letom, se pripravijo ocene vseh prihodkov in odhodkov organa, ki se vključijo v njegov proračun.

Člen 49

Priprava proračuna

1.   Izvršni direktor vsako leto do 15. februarja pripravi osnutek ocene prihodkov in odhodkov za naslednje proračunsko leto ter ta predhodni predlog proračuna skupaj s kadrovskim načrtom pošlje upravnemu odboru
  in odboru nadzornikov
  .
  Odbor nadzornikov
  na podlagi tega predhodnega predloga, ki ga pripravi izvršni direktor
  in odobri upravni odbor
  , vsako leto pripravi oceno prihodkov in odhodkov organa za naslednje proračunsko leto.
  Odbor nadzornikov
  to oceno skupaj z osnutkom kadrovskega načrta Komisiji posreduje do 31. marca. Pred sprejetjem ocene osnutek, ki ga pripravi izvršni direktor, potrdi
  upravni odbor
  .

2.   Komisija oceno skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Evropske unije posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ).

3.   Komisija na podlagi teh ocen v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, ki se ji zdijo potrebne v zvezi s kadrovskim načrtom, in znesek subvencije, ki bremeni splošni proračun Evropske unije v skladu s
  členoma 313 in 314
  Pogodbe.

4.   Proračunski organ sprejme kadrovski načrt za organ. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo organu.

5.   Proračun organa sprejme
  odbor nadzornikov
  . Veljati začne po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Evropske unije. Kadar je to potrebno, se proračun ustrezno prilagodi.

6.   Upravni odbor takoj obvesti proračunski organ, če namerava izvajati kakršen koli projekt, ki bi lahko imel bistvene finančne posledice za financiranje proračuna, zlasti kakršen koli projekt v zvezi z lastnino, kot je najem ali nakup poslopij. Upravni odbor o svojih namenih obvesti Komisijo. Če namerava katera od vej proračunskega organa izdati mnenje, o svoji nameri v dveh tednih po prejemu informacij o projektu obvesti organ. Če ni odgovora, lahko organ nadaljuje z načrtovano dejavnostjo.

6a.
     
  Proračun za prvo leto delovanja organa z zaključkom 31. decembra 2011 potrdijo člani odbora tretje stopnje po posvetovanju s Komisijo, nato pa se ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu v odobritev.

Člen 50

Izvajanje in nadzor proračuna

1.   Izvršni direktor deluje kot odredbodajalec in izvršuje proračun organa.

2.   Računovodja organa do 1. marca po vsakem zaključenem proračunskem letu računovodji Komisije in Računskemu sodišču posreduje začasne zaključne račune skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju v zadevnem proračunskem letu. Računovodja Komisije pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju do 31. marca naslednjega leta tudi članom odbora nadzornikov, Evropskemu parlamentu in Svetu.

Računovodja Komisije nato konsolidira začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (45) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

3.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnih zaključnih računih organa v skladu z določbami člena 129 finančne uredbe izvršni direktor na lastno odgovornost pripravi zaključne račune organa in jih predloži upravnemu odboru za pridobitev njegovega mnenja.

4.   Upravni odbor predloži mnenje o zaključnih računih organa.

5.   Izvršni direktor te zaključne račune skupaj z mnenjem upravnega odbora do 1. julija po zaključenem proračunskem letu posreduje članom odbora nadzornikov, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

6.   Zaključni računi se objavijo.

7.   Izvršni direktor do 30. septembra pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe. Izvod tega odgovora pošlje tudi upravnemu odboru in Komisiji.

8.   Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo in v skladu s členom 146(3) finančne uredbe vse informacije, potrebne za nemoteno izvedbo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto.

9.   Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 15. maja leta N + 2 izvršnemu direktorju podeli razrešnico za izvrševanje proračuna
  (vključno z vsemi stroški in prihodki organa)
  za proračunsko leto N.

Člen 51

Finančna pravila

Finančna pravila, ki veljajo za organ, sprejme upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Ta pravila lahko odstopajo od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 (46) samo, če to zahtevajo posebne operativne potrebe za delovanje organa in samo ob predhodnem soglasju Komisije.

Člen 52

Ukrepi proti goljufijam

1.   Za namene boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim se določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 brez kakršnih koli omejitev uporabljajo za organ.

2.   Organ pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (47), in takoj sprejme ustrezne določbe za vse zaposlene v organu.

3.   Odločitve o financiranju ter sporazumi in iz njih izhajajoči izvedbeni instrumenti izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi opravljata preglede na kraju samem pri prejemnikih denarnih sredstev, ki jih izplača organ, in osebju, odgovornem za njihovo dodelitev.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 53

Privilegiji in imunitete

Za organ in njegovo osebje se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 54

Osebje

1.   Za osebje organa, vključno z njegovim izvršnim direktorjem
  in predsednikom
  , se uporabljajo Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter predpisi, ki so jih za njihovo izvajanje skupaj sprejele institucije
  Unije
  .

2.   Upravni odbor v soglasju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe v skladu z določbami člena 110 kadrovskih predpisov.

3.   Organ v odnosu do svojega osebja izvaja pooblastila, ki jih za organ za imenovanja dodeljujejo kadrovski predpisi, za organ, pooblaščen za sklepanje pogodb, pa pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.

4.   Upravni odbor lahko sprejme določbe, na podlagi katerih so lahko nacionalni strokovnjaki iz držav članic napoteni v organ.

Člen 55

Odgovornost organa

1.   Organ pri nepogodbeni odgovornosti v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, poravna vsako škodo, ki jo povzroči sam ali njegovo osebje pri opravljanju svojih nalog. Za vse spore v zvezi z odpravljanjem take škode je pristojno Sodišče Evropskih skupnosti.

2.   Osebna finančna in disciplinska odgovornost osebja organa do organa je urejena z ustreznimi določbami, ki veljajo za osebje organa.

Člen 56

Obveznost varovanja poslovne skrivnosti

1.   Za člane odbora nadzornikov in upravnega odbora, izvršnega direktorja in zaposlene v organu, vključno z uradniki, ki jih začasno napotijo države članice,
  in vse druge osebe, ki opravljajo naloge za organ na pogodbeni osnovi,
  tudi po prenehanju opravljanja njihovih dolžnosti veljajo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti v skladu s
  členom 339 PDEU
  in ustrezne določbe zadevne zakonodaje
  Unije
  .

V skladu s kadrovskimi predpisi iz člena 54 osebje po prenehanju mandata še vedno zavezuje dolžnost, da v zvezi s sprejemanjem nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravna pošteno in diskretno.

Nobena država članica, institucija ali organ Unije ali kateri koli drug javni ali zasebni organ ne poskuša vplivati na člane osebja organa.

2.   Ne glede na primere, ki jih zajema kazensko pravo, se ne smejo nobene zaupne informacije, ki jih med opravljanju svojih dolžnosti prejmejo osebe iz odstavka 1, razkriti nobeni osebi ali organu, razen v obliki povzetka ali združeni obliki, pri čemer ni mogoče ugotoviti identitete posameznih
  finančnih institucij
  .

Poleg tega obveznost iz odstavka 1 in prvega pododstavka tega odstavka organu in nacionalnim nadzornim organom ne preprečuje, da te informacije uporabljajo za izvrševanje zakonodaje iz člena 1(2) in zlasti pri sodnih postopkih za sprejemanje odločitev.

3.   Odstavka 1 in 2 organu ne preprečujeta, da izmenjuje informacije z nacionalnimi nadzornimi organi v skladu s to uredbo in ostalo zakonodajo
  Unije
  , ki se uporablja za udeležence na finančnem trgu.

▐

Člen 57

Varstvo podatkov

Ta uredba ne posega v obveznosti držav članic v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na podlagi Direktive 95/46/ES ali obveznosti organa v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001 pri izpolnjevanju njegovih odgovornosti.

Člen 58

Dostop do dokumentov

1.   Za dokumente, ki jih ima organ, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001.

2.   Upravni odbor do 31. maja 2011 sprejme praktične ukrepe za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Odločitve, ki jih organ sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, so lahko predmet pritožbe varuhu človekovih pravic ali tožbe pri Sodišču Evropske unije, po potrebi po pritožbi pri odboru za pritožbe, v skladu s pogoji iz
  členov 228 in 263 PDEU
  .

Člen 59

Jezik

1.   Za organ se uporabljajo določbe Uredbe Sveta št. 1 (48).

2.   Notranjo ureditev glede rabe jezika v organu določi upravni odbor.

3.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje organa, zagotovi Prevajalski center za organe Evropske unije.

Člen 60

Sporazum o sedežu

Potrebne določbe glede nastanitve organa v državi članici, kjer se nahaja njegov sedež, ter opreme, ki jo da na voljo ta država, ter posebna pravila, ki se v tej državi članici uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje organa in člane njihovih družin, so opredeljeni v sporazumu o sedežu med organom in to državo članico, ki se sklene po pridobitvi soglasja upravnega odbora.

Ta država članica zagotovi najboljše mogoče pogoje za zagotovitev uspešnega delovanja organa, vključno z večjezičnim šolanjem z evropsko vsebino in ustreznimi prometnimi povezavami.

Člen 61

Sodelovanje tretjih držav

1.
     V organu lahko sodelujejo tudi države, ki niso članice Evropske unije in so z
  Evropsko unijo
  sklenile sporazume, pri čemer so sprejele in uporabljajo zakonodajo
  Unije
  s področja pristojnosti organa, kot je navedena v členu 1(2).

1a.
     
  Organ lahko dovoli sodelovanje tretjih držav, ki uporabljajo zakonodajo, ki je bila na področjih, za katera je pristojen organ, kot je navedeno v členu 1(2), priznana kot enakovredna, kot je določeno v mednarodnih sporazumih, ki jih je sklenila Unija v skladu s členom 216 PDEU.

2.
     V skladu z ustreznimi določbami teh sporazumov se določijo pravila, ki opredeljujejo zlasti naravo, obseg in procesne vidike vključitve teh držav v delo organa, vključno z določbami, ki zadevajo finančne prispevke in osebje. Z njimi se lahko omogoči sodelovanje v odboru nadzornikov v vlogi opazovalcev, vendar se zagotovi, da te države ne sodelujejo na nobeni razpravi v zvezi s posameznimi
  finančnimi institucijami
  , razen če za to obstaja neposreden interes.

POGLAVJE VIII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 62

Pripravljalni ukrepi

| -1. | Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje v obdobju po začetku veljavnosti te uredbe in pred ustanovitvijo organa tesno sodeluje s Komisijo pri pripravi na zamenjavo Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje z organom. |
| --- | --- |

-1.

Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje v obdobju po začetku veljavnosti te uredbe in pred ustanovitvijo organa tesno sodeluje s Komisijo pri pripravi na zamenjavo Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje z organom.

| 1. | Po ustanovitvi organa je Komisija
  odgovorna za upravno ureditev in začetno upravno delovanje organa, dokler ta ne doseže operativnih zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna.
  Zato lahko Komisija do takrat, ko izvršni direktor/
  izvršna direktorica
  prevzame svoje dolžnosti na podlagi imenovanja v odboru nadzornikov v skladu s členom 36, začasno določi uradnika za izpolnjevanje funkcij izvršnih direktorjev.
  [To obdobje traja samo, dokler organ ne doseže operativnih zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna.] |
| --- | --- |

1.

Po ustanovitvi organa je Komisija
  odgovorna za upravno ureditev in začetno upravno delovanje organa, dokler ta ne doseže operativnih zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna.

Zato lahko Komisija do takrat, ko izvršni direktor/
  izvršna direktorica
  prevzame svoje dolžnosti na podlagi imenovanja v odboru nadzornikov v skladu s členom 36, začasno določi uradnika za izpolnjevanje funkcij izvršnih direktorjev.
  [To obdobje traja samo, dokler organ ne doseže operativnih zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna.]

| 2. | Začasni izvršni direktor lahko odobri vsa plačila, ki se krijejo s sredstvi iz proračuna Skupnosti, ko jih potrdi tudi upravni odbor, ter sklepa pogodbe, vključno s kadrovskimi pogodbami po sprejetju kadrovskega načrta organa. |
| --- | --- |

2.

Začasni izvršni direktor lahko odobri vsa plačila, ki se krijejo s sredstvi iz proračuna Skupnosti, ko jih potrdi tudi upravni odbor, ter sklepa pogodbe, vključno s kadrovskimi pogodbami po sprejetju kadrovskega načrta organa.

| 3. | Odstavka 1 in 2 ne posegata v pristojnosti organa nadzornikov in upravnega odbora. |
| --- | --- |

3.

Odstavka 1 in 2 ne posegata v pristojnosti organa nadzornikov in upravnega odbora.

| 3a. | Organ velja za pravnega naslednika Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje. Vsa upravičena sredstva in obveznosti ter vse že začete dejavnosti Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje se lahko samodejno prenesejo na organ. Neodvisen revizor pripravi izjavo, v kateri prikaže stanje v zvezi z zaključnimi sredstvi in obveznostmi Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje. To izjavo revidirajo in odobrijo člani Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje in Komisija, in sicer pred kakršnim koli prenosom sredstev in obveznosti. |
| --- | --- |

3a.

Organ velja za pravnega naslednika Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje. Vsa upravičena sredstva in obveznosti ter vse že začete dejavnosti Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje se lahko samodejno prenesejo na organ. Neodvisen revizor pripravi izjavo, v kateri prikaže stanje v zvezi z zaključnimi sredstvi in obveznostmi Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje. To izjavo revidirajo in odobrijo člani Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje in Komisija, in sicer pred kakršnim koli prenosom sredstev in obveznosti.

Člen 63

Prehodne določbe o osebju

1.   Z odstopanjem od člena 54 se vse pogodbe o zaposlitvi
  in pogodbe o napotitvi
  , ki jih sklene Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje ali njegov sekretariat ter veljajo na datum začetka uporabe te uredbe, spoštujejo do dne njihovega izteka. Ni jih mogoče podaljšati.

2.   Vsem članom osebja ▐ iz odstavka 1 se zagotovi možnost, da sklenejo pogodbe za začasne uslužbence iz člena 2(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev za različne razrede, kot so predvideni v kadrovskem načrtu organa.

Po začetku veljavnosti te uredbe organ, pooblaščen za sklepanje pogodb, izvede notranji izbirni postopek, omejen na osebje
  Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje ali njegovega sekretariata
  ,
  kot je navedeno v odstavku 1,
  da se preverijo sposobnosti, učinkovitost in integriteta oseb, ki naj bi jih zaposlili.
  Pri notranjem izbirnem postopku se v celoti upoštevajo spretnosti in izkušnje, ki jih je posameznik pokazal pri svojem delu pred zaposlitvijo.

3   Uspešnim kandidatom se glede na vrsto in stopnjo nalog, ki se bodo opravljale, ponudi pogodba za začasne uslužbence za obdobje, ki bo vsaj enako preostalemu obdobju iz prejšnje pogodbe.

4.   Za člane osebja s prejšnjimi pogodbami, ki se odločijo, da ne bodo zaprosili za pogodbe za začasne uslužbence, ali ki jim niso ponujene pogodbe za začasne uslužbence v skladu z odstavkom 2, se še naprej uporabljajo ustrezna nacionalna zakonodaja v zvezi s pogodbami o zaposlitvi in drugi ustrezni instrumenti.

Člen 63a

Nacionalne določbe

Države članice sprejmejo ustrezne določbe, ki zagotavljajo učinkovito uporabo te uredbe.

Člen 64

Spremembe

Sklep Sveta in Parlamenta
  št. 716/2009/ES
  se spremeni tako, da se Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje odstrani s seznama upravičencev iz oddelka B priloge k temu sklepu.

Člen 65

Razveljavitev

Sklep Komisije 2009/77/ES o ustanovitvi Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje se razveljavi
  s 1. januarjem 2011
  .

Člen 66

Klavzula o pregledu

| -1. | Komisija do ...

   (49)

  Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne predloge za okrepitev nadzora nad institucijami, ki lahko pomenijo sistemsko tveganje iz člena 12b, in ustanovitev novega okvira za obvladovanje finančne krize, vključno z ureditvijo financiranja. |
| --- | --- |

-1.

Komisija do ...

   (49)

  Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne predloge za okrepitev nadzora nad institucijami, ki lahko pomenijo sistemsko tveganje iz člena 12b, in ustanovitev novega okvira za obvladovanje finančne krize, vključno z ureditvijo financiranja.

| 1. | Komisija v (50)

  ...
  in vsaka tri leta po tem
  predloži Evropskemu parlamentu in Svetu potrebne predloge za zagotavljanje vzpostavitve zanesljivega okvira za reševanje, vključno s sistemi prispevkov udeležencev na finančnem trgu za omejevanje sistemskih tveganj, in
  objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri delovanju organa in postopkih, določenih v tej uredbi.
  V tem poročilu je
  med drugim ovrednoteno tudi
  :








  (a) | konvergenca, ki so jo dosegli pristojni organi pri nadzornih praksah; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija v (50)

  ...
  in vsaka tri leta po tem
  predloži Evropskemu parlamentu in Svetu potrebne predloge za zagotavljanje vzpostavitve zanesljivega okvira za reševanje, vključno s sistemi prispevkov udeležencev na finančnem trgu za omejevanje sistemskih tveganj, in
  objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri delovanju organa in postopkih, določenih v tej uredbi.

V tem poročilu je
  med drugim ovrednoteno tudi
  :

(a)

konvergenca, ki so jo dosegli pristojni organi pri nadzornih praksah;

| (b) | delovanje kolegijev nadzornih organov, |
| --- | --- |

(b)

delovanje kolegijev nadzornih organov,

| (c) | napredek, dosežen pri konvergenci na področju preprečevanja, upravljanja in reševanja kriz, vključno z evropskimi mehanizmi financiranja; |
| --- | --- |

(c)

napredek, dosežen pri konvergenci na področju preprečevanja, upravljanja in reševanja kriz, vključno z evropskimi mehanizmi financiranja;

| (d) | ali bi bilo treba, zlasti glede na napredek, dosežen v zvezi z vprašanji iz točke (c), okrepiti vlogo organa pri nadzoru nad udeleženci na finančnem trgu, ki pomenijo sistemsko tveganje, in ali bi moral imeti nad njimi večja nadzorna pooblastila; |
| --- | --- |

(d)

ali bi bilo treba, zlasti glede na napredek, dosežen v zvezi z vprašanji iz točke (c), okrepiti vlogo organa pri nadzoru nad udeleženci na finančnem trgu, ki pomenijo sistemsko tveganje, in ali bi moral imeti nad njimi večja nadzorna pooblastila;

| (e) | uporaba zaščitne klavzule, ki jo določa člen 23, in zlasti, ali ta klavzula neprimerno preprečuje organu, da bi izpolnil svojo vlogo, ki je določena v tej uredbi. |
| --- | --- |

(e)

uporaba zaščitne klavzule, ki jo določa člen 23, in zlasti, ali ta klavzula neprimerno preprečuje organu, da bi izpolnil svojo vlogo, ki je določena v tej uredbi.

| 1a. | Poročilo iz odstavka 1 ocenjuje tudi, ali:










  (a) | je primerno organe prestaviti na en sam sedež, da bi dosegli boljše usklajevanje med njimi; |
| --- | --- | --- |

1a.

Poročilo iz odstavka 1 ocenjuje tudi, ali:

(a)

je primerno organe prestaviti na en sam sedež, da bi dosegli boljše usklajevanje med njimi;

| (b) | je ustrezno nadaljevati z ločenim nadzorom nad bančništvom, zavarovalništvom, poklicnimi pokojninami ter trgi vrednostnih papirjev in finančnimi trgi; |
| --- | --- |

(b)

je ustrezno nadaljevati z ločenim nadzorom nad bančništvom, zavarovalništvom, poklicnimi pokojninami ter trgi vrednostnih papirjev in finančnimi trgi;

| (c) | je ustrezno opravljati nadzor nad bonitetnim nadzorom in poslovanjem ločeno ali pa je bolje, če to počne isti nadzornik, |
| --- | --- |

(c)

je ustrezno opravljati nadzor nad bonitetnim nadzorom in poslovanjem ločeno ali pa je bolje, če to počne isti nadzornik,

| (d) | je primerno poenostaviti in okrepiti strukturo Evropskega sistema finančnih nadzornih organov zaradi večje povezanosti med makro in mikro ravnjo ter evropskimi nadzornimi organi; |
| --- | --- |

(d)

je primerno poenostaviti in okrepiti strukturo Evropskega sistema finančnih nadzornih organov zaradi večje povezanosti med makro in mikro ravnjo ter evropskimi nadzornimi organi;

| (e) | je razvoj Evropskega sistema finančnega nadzora skladen z globalnim razvojem; |
| --- | --- |

(e)

je razvoj Evropskega sistema finančnega nadzora skladen z globalnim razvojem;

| (f) | je znotraj Evropskega sistema finančnega nadzora dovolj različnosti in odličnosti; |
| --- | --- |

(f)

je znotraj Evropskega sistema finančnega nadzora dovolj različnosti in odličnosti;

| (g) | sta odgovornost in preglednost, povezani z zahtevami objave, primerni; |
| --- | --- |

(g)

sta odgovornost in preglednost, povezani z zahtevami objave, primerni;

| (h) | ima organ primeren sedež; |
| --- | --- |

(h)

ima organ primeren sedež;

| (i) | je ustanovitev sklada za stabilnost za vrednostne papirje in trge na ravni EU najboljša obramba pred izkrivljanjem konkurence ter najučinkovitejši način za spopadanje s neuspehom čezmejnih udeležencev na trgu. |
| --- | --- |

(i)

je ustanovitev sklada za stabilnost za vrednostne papirje in trge na ravni EU najboljša obramba pred izkrivljanjem konkurence ter najučinkovitejši način za spopadanje s neuspehom čezmejnih udeležencev na trgu.

| 2. | Poročilo in po potrebi vsi priloženi predlogi se posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

2.

Poročilo in po potrebi vsi priloženi predlogi se posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 67

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011
  , razen členov 62 ter 63(1) in (2), ki se uporabljata od datuma veljavnosti te uredbe
  .
  Organ se ustanovi na datum, ko se začne uporabljati ta uredba
  .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0169/2010).

1

(2)  Spremembe:
  krepki ležeči
  tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

2

krepki ležeči

(3)  Mnenje z dne 22. januarja 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL C , , str. .

4

(5)  UL C 13, 20.1.2010, str. 1.

5

(6)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ....

6

(7)  

  UL C 40, 7.2.2001, str. 453.

7

UL C 40, 7.2.2001, str. 453.

(8)  

  UL C 25 E, 29.1.2004, str. 394.

8

UL C 25 E, 29.1.2004, str. 394.

(9)  

  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 392

  .

9

UL C 175 E, 10.7.2008, str. 392

(10)  

  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 26

  .

10

UL C 8 E, 14.1.2010, str. 26

(11)  

  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 48.

11

UL C 9 E, 15.1.2010, str. 48.

(12)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0251.

12

Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0279.

13

Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0279.

(14)  

  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

14

UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

(15)  UL L 25, 29.1.2009, str. 23.

15

(16)  UL L 25, 29.1.2009, str. 28.

16

(17)  UL L 25, 29.1.2009, str.18.

17

(18)  Točka 44; še ni objavljeno v poročilih Sodišča Evropske unije.

18

(19)  UL L 84, 26.3.1997, str. 22.

19

(20)  UL L 166, 11.6.1998, str. 45.

20

(21)  UL L 184, 6.7.2001, str. 1.

21

(22)  UL L 168, 27.6.2002, str. 43.

22

(23)  UL L 35, 11.2.2003, str. 1.

23

(24)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

24

(25)  UL L 345, 31.12.2003, str. 64.

25

(26)  UL L 142, 30.4.2004, str. 12.

26

(27)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

27

(28)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

28

(29)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

29

(30)  UL L 271, 9.10.2002, str. 16

30

(31)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

31

(32)  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

32

(33)  Obstoječe uredbe znotraj obsega dejavnosti organa so naslednje: Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (UL L 241, 2.9.2006, str. 1); Uredba Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki jih vsebujejo prospekti, in o obliki prospektov, vključitvi informacij s sklicevanjem in objavi teh prospektov in razširjanju oglaševanj (UL L 149, 30.4.2004, str. 1); Uredba Komisije (ES) št. 2273/2003 z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izjemah za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov (UL L 336, 23.12.2003, str. 33); Uredba Komisije (ES) št. 1569/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi mehanizma za ugotavljanje enakovrednosti računovodskih standardov izdajateljev vrednostnih papirjev iz tretjih držav v skladu z direktivama 2003/71/ES in 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 340, 22.12.2007, str. 66).

33

(34)  UL L 247, 21.9.2007, str. 1.

34

(35)  

  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

35

UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

(36)  

  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

36

UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

(37)  

  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

37

UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(38)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

38

(39)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

39

(40)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

40

(41)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

41

(42)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

42

(43)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

43

(44)  

  UL L 253, 25.9.2009, str. 8

  .

44

UL L 253, 25.9.2009, str. 8

(45)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

45

(46)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

46

(47)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

47

(48)  UL 17, 6.10.1958, str. 385/58.

48

(49)  
  Šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.

49

Šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.

(50)  
  Tri leta po datumu začetka uporabe te uredbe.

50

Tri leta po datumu začetka uporabe te uredbe.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/321 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/321

---

Sreda, 7. julij 2010Makrobonitetni nadzor finančnega sistema in ustanovitev Evropskega odbora za sistemska tveganja ***I

P7_TA(2010)0271

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (KOM(2009)0499 – C7-0166/2009 – 2009/0140(COD))

2011/C 351 E/37

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Predlog je bil 7. julija 2010 spremenjen kot sledi (1):

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Uniji in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (3),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (4),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Finančna stabilnost je prvi pogoj za zagotavljanje delovnih mest, kreditov in rasti v realnem gospodarstvu.
  Finančna kriza je razkrila velike pomanjkljivosti na področju finančnega nadzora, ki ni preprečil kopičenja prevelikih tveganj v finančnem sistemu
  . Kriza ima zelo velike posledice za davkoplačevalce, številne državljane Unije, ki so zdaj brezposelni, ter številna mala in srednja podjetja. V primeru nove krize enakih razsežnosti si države članice ne morejo več privoščiti, da bi jamčile za finančne institucije, ne da bi kršile pravila Pakta stabilnosti in rasti. |
| --- | --- |

(1)

Finančna stabilnost je prvi pogoj za zagotavljanje delovnih mest, kreditov in rasti v realnem gospodarstvu.
  Finančna kriza je razkrila velike pomanjkljivosti na področju finančnega nadzora, ki ni preprečil kopičenja prevelikih tveganj v finančnem sistemu
  . Kriza ima zelo velike posledice za davkoplačevalce, številne državljane Unije, ki so zdaj brezposelni, ter številna mala in srednja podjetja. V primeru nove krize enakih razsežnosti si države članice ne morejo več privoščiti, da bi jamčile za finančne institucije, ne da bi kršile pravila Pakta stabilnosti in rasti.

| (1a) | Že dolgo pred finančno krizo je Evropski parlament redno pozival h krepitvi resnično enakih pogojev za vse udeležence na ravni Unije in obenem opozarjal na precejšnje pomanjkljivosti pri nadzoru Unije nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt (6), z dne 21. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji (7), z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) – Bela knjiga (8), z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (9), z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora (10), z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (11) in z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (12)). |
| --- | --- |

(1a)

Že dolgo pred finančno krizo je Evropski parlament redno pozival h krepitvi resnično enakih pogojev za vse udeležence na ravni Unije in obenem opozarjal na precejšnje pomanjkljivosti pri nadzoru Unije nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt (6), z dne 21. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji (7), z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) – Bela knjiga (8), z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (9), z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora (10), z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (11) in z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (12)).

| (2) | Novembra 2008 je Komisija pooblastila skupino na visoki ravni pod predsedstvom Jacquesa de Larosièra („de Larosièrova skupina“), da pripravi priporočila, kako okrepiti evropsko nadzorno ureditev, da bi se bolje zaščitili državljani in ponovno vzpostavilo zaupanje v finančni sistem. |
| --- | --- |

(2)

Novembra 2008 je Komisija pooblastila skupino na visoki ravni pod predsedstvom Jacquesa de Larosièra („de Larosièrova skupina“), da pripravi priporočila, kako okrepiti evropsko nadzorno ureditev, da bi se bolje zaščitili državljani in ponovno vzpostavilo zaupanje v finančni sistem.

| (3) | De Larosièrova skupina je v končnem poročilu, ki ga je predstavila 25. februarja 2009
  (de Larosièrovo poročilo)
  , med drugim podala priporočilo za ustanovitev organa na ravni Unije, ki bi bil zadolžen za nadzor tveganj v celotnem finančnem sistemu. |
| --- | --- |

(3)

De Larosièrova skupina je v končnem poročilu, ki ga je predstavila 25. februarja 2009
  (de Larosièrovo poročilo)
  , med drugim podala priporočilo za ustanovitev organa na ravni Unije, ki bi bil zadolžen za nadzor tveganj v celotnem finančnem sistemu.

| (4) | Komisija je v sporočilu „Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ z dne 4. marca 2009 pozdravila in podprla glavne usmeritve priporočil de Larosièrove skupine. Evropski svet se je na seji 19. in 20. marca 2009 dogovoril o potrebi po izboljšanju regulacije in nadzora na področju finančnih institucij v EU ter da bo podlaga za ukrepanje de Larosièrovo poročilo. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v sporočilu „Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ z dne 4. marca 2009 pozdravila in podprla glavne usmeritve priporočil de Larosièrove skupine. Evropski svet se je na seji 19. in 20. marca 2009 dogovoril o potrebi po izboljšanju regulacije in nadzora na področju finančnih institucij v EU ter da bo podlaga za ukrepanje de Larosièrovo poročilo.

| (5) | Komisija je v sporočilu z naslovom „Evropski finančni nadzor“ z dne 27. maja 2009 določila vrsto reform sedanjih ureditev za varovanje finančne stabilnosti na ravni
  Unije
  , med katere zlasti spada tudi ustanovitev Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), odgovornega za makrobonitetni nadzor. Svet na seji dne 9. junija 2009 in Evropski svet na seji dne 18. in 19. junija sta podprla stališče Komisije in pozdravila odločitev, da bo podala zakonodajne predloge, ki bodo omogočali polno vzpostavitev novega okvira v letu 2010. V skladu s stališči Komisije je Svet med drugim sklenil, da bi ECB „morala ESRB zagotavljati analitično, statistično, upravno in logistično podporo ter pri tem v tehničnem smislu uporabiti tudi nasvete nacionalnih centralnih bank in nadzornih organov“.
  Podpora, ki jo ECB zagotavlja ESRB, pa tudi naloge, prenesene na ESRB in njemu dodeljene, ne bi smele posegati v načelo neodvisnosti ECB pri izvajanju njenih nalog v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v sporočilu z naslovom „Evropski finančni nadzor“ z dne 27. maja 2009 določila vrsto reform sedanjih ureditev za varovanje finančne stabilnosti na ravni
  Unije
  , med katere zlasti spada tudi ustanovitev Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), odgovornega za makrobonitetni nadzor. Svet na seji dne 9. junija 2009 in Evropski svet na seji dne 18. in 19. junija sta podprla stališče Komisije in pozdravila odločitev, da bo podala zakonodajne predloge, ki bodo omogočali polno vzpostavitev novega okvira v letu 2010. V skladu s stališči Komisije je Svet med drugim sklenil, da bi ECB „morala ESRB zagotavljati analitično, statistično, upravno in logistično podporo ter pri tem v tehničnem smislu uporabiti tudi nasvete nacionalnih centralnih bank in nadzornih organov“.
  Podpora, ki jo ECB zagotavlja ESRB, pa tudi naloge, prenesene na ESRB in njemu dodeljene, ne bi smele posegati v načelo neodvisnosti ECB pri izvajanju njenih nalog v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije.

| (5a) | Zaradi povezovanja mednarodnih finančnih trgov mora biti Unija izredno dejavna na svetovni ravni. ESRB bi moral uporabiti strokovno znanje znanstvenega odbora na visoki ravni ter prevzeti vse globalne odgovornosti, ki so potrebne za zagotovitev prepoznavnosti stališča Unije v zvezi z vprašanji finančne stabilnosti, zlasti s tesnim sodelovanjem z Mednarodnim denarnim skladom, Odborom za finančno stabilnost ter z vsemi partnerji skupine G-20. |
| --- | --- |

(5a)

Zaradi povezovanja mednarodnih finančnih trgov mora biti Unija izredno dejavna na svetovni ravni. ESRB bi moral uporabiti strokovno znanje znanstvenega odbora na visoki ravni ter prevzeti vse globalne odgovornosti, ki so potrebne za zagotovitev prepoznavnosti stališča Unije v zvezi z vprašanji finančne stabilnosti, zlasti s tesnim sodelovanjem z Mednarodnim denarnim skladom, Odborom za finančno stabilnost ter z vsemi partnerji skupine G-20.

| (5b) | Evropski odbor za sistemska tveganja bi moral med drugim prispevati k izvajanju priporočil Mednarodnega denarnega sklada, Odbora za finančno stabilnost in Banke za mednarodne poravnave skupini G-20 pri začetni obravnavi njihovega poročila o smernicah za ocenjevanje sistemske pomembnosti finančnih institucij, trgov in instrumentov, objavljenega oktobra 2009, ki določa, da je treba sistemsko tveganje obravnavati dinamično, da bi se upošteval razvoj finančnega sektorja in svetovnega gospodarstva. Sistemsko tveganje se lahko pojmuje kot tveganje za razkroj finančnih storitev, ki ga povzročijo motnje v delovanju celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki ima lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(5b)

Evropski odbor za sistemska tveganja bi moral med drugim prispevati k izvajanju priporočil Mednarodnega denarnega sklada, Odbora za finančno stabilnost in Banke za mednarodne poravnave skupini G-20 pri začetni obravnavi njihovega poročila o smernicah za ocenjevanje sistemske pomembnosti finančnih institucij, trgov in instrumentov, objavljenega oktobra 2009, ki določa, da je treba sistemsko tveganje obravnavati dinamično, da bi se upošteval razvoj finančnega sektorja in svetovnega gospodarstva. Sistemsko tveganje se lahko pojmuje kot tveganje za razkroj finančnih storitev, ki ga povzročijo motnje v delovanju celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki ima lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo.

| (5c) | Poročilo o smernicah za ocenjevanje sistemske pomembnosti finančnih institucij prav tako navaja, da se ocena sistemskega tveganja lahko razlikuje glede na gospodarsko okolje. Ocene bodo prav tako odvisne od finančne infrastrukture in ukrepov kriznega upravljanja ter sposobnosti obvladovanja motenj, ko se te pojavijo. Institucije so lahko sistemsko pomembne za lokalne, nacionalne ali mednarodne finančne sisteme in gospodarstva. Ključna merila, ki pomagajo ugotavljati sistemsko pomembnost trgov in institucij, so velikost (obseg finančnih storitev, ki jih zagotavlja posamezni sestavni del finančnega sistema), nadomestljivost (zmožnost drugih sestavnih delov sistema, da zagotovijo iste storitve v primeru motenj) in medsebojna povezanost (povezave z drugimi sestavnimi deli sistema). Ocena, ki temelji na teh treh merilih, bi morala biti dopolnjena glede na šibke točke v finančnem sistemu in zmožnost institucionalnega okvira za obvladovanje finančnih motenj. |
| --- | --- |

(5c)

Poročilo o smernicah za ocenjevanje sistemske pomembnosti finančnih institucij prav tako navaja, da se ocena sistemskega tveganja lahko razlikuje glede na gospodarsko okolje. Ocene bodo prav tako odvisne od finančne infrastrukture in ukrepov kriznega upravljanja ter sposobnosti obvladovanja motenj, ko se te pojavijo. Institucije so lahko sistemsko pomembne za lokalne, nacionalne ali mednarodne finančne sisteme in gospodarstva. Ključna merila, ki pomagajo ugotavljati sistemsko pomembnost trgov in institucij, so velikost (obseg finančnih storitev, ki jih zagotavlja posamezni sestavni del finančnega sistema), nadomestljivost (zmožnost drugih sestavnih delov sistema, da zagotovijo iste storitve v primeru motenj) in medsebojna povezanost (povezave z drugimi sestavnimi deli sistema). Ocena, ki temelji na teh treh merilih, bi morala biti dopolnjena glede na šibke točke v finančnem sistemu in zmožnost institucionalnega okvira za obvladovanje finančnih motenj.

| (5d) | Naloga ESRB bi moralo biti spremljanje in ocenjevanje sistemskega tveganja v običajnih razmerah, da se ublaži izpostavljenost sistema nevarnosti odpovedi sistemskih sestavnih delov ter okrepi odpornost finančnega sistema proti pretresom. V zvezi s tem bi moral ESRB zagotavljati finančno stabilnost ter ublažiti negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo. Za uresničitev svojih ciljev bi moral ESRB analizirati vse zadevne informacije, zlasti zadevno zakonodajo, ki bi lahko vplivala na finančno stabilnost, kot so pravila o računovodstvu, stečaju in reševanju v primeru krize. |
| --- | --- |

(5d)

Naloga ESRB bi moralo biti spremljanje in ocenjevanje sistemskega tveganja v običajnih razmerah, da se ublaži izpostavljenost sistema nevarnosti odpovedi sistemskih sestavnih delov ter okrepi odpornost finančnega sistema proti pretresom. V zvezi s tem bi moral ESRB zagotavljati finančno stabilnost ter ublažiti negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo. Za uresničitev svojih ciljev bi moral ESRB analizirati vse zadevne informacije, zlasti zadevno zakonodajo, ki bi lahko vplivala na finančno stabilnost, kot so pravila o računovodstvu, stečaju in reševanju v primeru krize.

| (6) | Pravilno delovanje Unije in globalnih finančnih sistemov ter blažitev nevarnostim, ki jim pretijo, zahteva večjo usklajenost med makro- in mikronadzorom. V Turnerjevem pregledu iz marca 2009 z naslovom „A regulatory response to the global banking crisis“ (Regulativni odziv na globalno bančno krizo) je navedeno, da „boljše ureditve zahtevajo večje nacionalne pristojnosti, kar pomeni manj odprt notranji trg, ali pa večjo stopnjo evropske integracije“. Glede na to, da trden finančni sistem pomembno vpliva na konkurenčnost in rast v Uniji ter na realno gospodarstvo, so institucije Unije v skladu s priporočili Larosièrove skupine izbrale večjo stopnjo evropske integracije. |
| --- | --- |

(6)

Pravilno delovanje Unije in globalnih finančnih sistemov ter blažitev nevarnostim, ki jim pretijo, zahteva večjo usklajenost med makro- in mikronadzorom. V Turnerjevem pregledu iz marca 2009 z naslovom „A regulatory response to the global banking crisis“ (Regulativni odziv na globalno bančno krizo) je navedeno, da „boljše ureditve zahtevajo večje nacionalne pristojnosti, kar pomeni manj odprt notranji trg, ali pa večjo stopnjo evropske integracije“. Glede na to, da trden finančni sistem pomembno vpliva na konkurenčnost in rast v Uniji ter na realno gospodarstvo, so institucije Unije v skladu s priporočili Larosièrove skupine izbrale večjo stopnjo evropske integracije.

| (6a) | Novo oblikovani sistem nadzora na makroravni zahteva verodostojno in visoko strokovno usposobljeno vodstvo. Glede na njegovo ključno vlogo ter mednarodno in notranjo verodostojnost in v duhu Larosièrovega poročila bi zato ESRB moral predsedovati predsednik ECB. Poleg tega bi bilo treba poostriti zahteve glede odgovornosti ter razširiti sestavo organov ESRB, da bi zajeli širok spekter izkušenj, izobrazbe in mnenj. |
| --- | --- |

(6a)

Novo oblikovani sistem nadzora na makroravni zahteva verodostojno in visoko strokovno usposobljeno vodstvo. Glede na njegovo ključno vlogo ter mednarodno in notranjo verodostojnost in v duhu Larosièrovega poročila bi zato ESRB moral predsedovati predsednik ECB. Poleg tega bi bilo treba poostriti zahteve glede odgovornosti ter razširiti sestavo organov ESRB, da bi zajeli širok spekter izkušenj, izobrazbe in mnenj.

| (6b) | V Larosièrovem poročilu je tudi navedeno, da makrobonitetni nadzor ni smiseln, če nikakor ne more vplivati na nadzor na mikroravni, medtem ko mikrobonitetni nadzor ne more učinkovito varovati finančne stabilnosti brez ustreznega upoštevanja dogodkov na makroravni. |
| --- | --- |

(6b)

V Larosièrovem poročilu je tudi navedeno, da makrobonitetni nadzor ni smiseln, če nikakor ne more vplivati na nadzor na mikroravni, medtem ko mikrobonitetni nadzor ne more učinkovito varovati finančne stabilnosti brez ustreznega upoštevanja dogodkov na makroravni.

| (6c) | Treba je vzpostaviti Evropski sistem finančnega nadzora (ESFS), ki bi združeval vršilce finančnega nadzora tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije, da bi ti delovali kot mreža. V skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o EU bi si morali sodelujoči v ESFS zaupati in se medsebojno spoštovati, zlasti pri zagotavljanju ustreznih in zanesljivih tokov informacij med njimi. Na ravni Unije bi morali mrežo sestavljati ESRB in trije nadzorni organi na mikroravni: Evropski nadzorni organ (bančništvo), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010, Evropski nadzorni organ (vrednostni papirji in trgi), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010, in Evropski nadzorni organ (zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010.


  ▐ |
| --- | --- |

(6c)

Treba je vzpostaviti Evropski sistem finančnega nadzora (ESFS), ki bi združeval vršilce finančnega nadzora tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije, da bi ti delovali kot mreža. V skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o EU bi si morali sodelujoči v ESFS zaupati in se medsebojno spoštovati, zlasti pri zagotavljanju ustreznih in zanesljivih tokov informacij med njimi. Na ravni Unije bi morali mrežo sestavljati ESRB in trije nadzorni organi na mikroravni: Evropski nadzorni organ (bančništvo), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010, Evropski nadzorni organ (vrednostni papirji in trgi), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010, in Evropski nadzorni organ (zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010.

▐

| (7a) | ESBR bi morali imeti splošni odbor, pripravljalni odbor, sekretariat in svetovalni znanstveni odbor. |
| --- | --- |

(7a)

ESBR bi morali imeti splošni odbor, pripravljalni odbor, sekretariat in svetovalni znanstveni odbor.

| (8) | ESRB bi moral po potrebi izdajati
  in objavljati
  splošna opozorila in priporočila v zvezi s celotno
  Unijo
  , posameznimi državami članicami ali skupinami držav članic, pri čemer bi določil rok za ustrezen politični odziv.
  Kadar so takšna opozorila ali priporočila naslovljena na posamezno državo članico ali skupino držav članic, ima ESRB lahko možnost, da predlaga ustrezne podporne ukrepe. Po potrebi lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo ESRB, enega od organov, Evropskega parlamenta ali Sveta sprejme odločbo, naslovljeno na enega od organov, v kateri ugotovi izredne razmere. |
| --- | --- |

(8)

ESRB bi moral po potrebi izdajati
  in objavljati
  splošna opozorila in priporočila v zvezi s celotno
  Unijo
  , posameznimi državami članicami ali skupinami držav članic, pri čemer bi določil rok za ustrezen politični odziv.
  Kadar so takšna opozorila ali priporočila naslovljena na posamezno državo članico ali skupino držav članic, ima ESRB lahko možnost, da predlaga ustrezne podporne ukrepe. Po potrebi lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo ESRB, enega od organov, Evropskega parlamenta ali Sveta sprejme odločbo, naslovljeno na enega od organov, v kateri ugotovi izredne razmere.

| (8a) | ESRB bi se moral odločiti, ali naj priporočilo ostane zaupno ali naj se objavi, pri čemer se mora zavedati, da javno razkritje lahko v nekaterih okoliščinah prispeva k upoštevanju priporočil. |
| --- | --- |

(8a)

ESRB bi se moral odločiti, ali naj priporočilo ostane zaupno ali naj se objavi, pri čemer se mora zavedati, da javno razkritje lahko v nekaterih okoliščinah prispeva k upoštevanju priporočil.

| (8b) | ESRB bi moral izdelati barvno kodo, s katero bi zainteresiranim stranem omogočil boljše ocenjevanje narave tveganj. |
| --- | --- |

(8b)

ESRB bi moral izdelati barvno kodo, s katero bi zainteresiranim stranem omogočil boljše ocenjevanje narave tveganj.

| (9) | Pomen in legitimnost takšnih opozoril in priporočil bi povečali tako, da bi jih pošiljali prek
  Evropskega parlamenta,
  Sveta
  , Komisije, naslovnikov
  in, kadar bi bilo to primerno,
  evropskih nadzornih organov
  . |
| --- | --- |

(9)

Pomen in legitimnost takšnih opozoril in priporočil bi povečali tako, da bi jih pošiljali prek
  Evropskega parlamenta,
  Sveta
  , Komisije, naslovnikov
  in, kadar bi bilo to primerno,
  evropskih nadzornih organov
  .

| (10) | ESRB bi moral na podlagi poročil naslovnikov tudi spremljati upoštevanje svojih priporočil, s čimer bi zagotovil učinkovito upoštevanje svojih opozoril in priporočil. Naslovniki priporočil bi morali ▐ ustrezno
  utemeljiti vse primere neizpolnjevanja priporočil ESRB
  (mehanizem „ukrepaj ali pojasni“)
  , zlasti Evropskemu parlamentu
  .
  ESRB bi moral imeti možnost posvetovanja z Evropskim parlamentom in Svetom v primerih, ko ni zadovoljen z odzivom naslovnikov na priporočila.


  ▐ |
| --- | --- |

(10)

ESRB bi moral na podlagi poročil naslovnikov tudi spremljati upoštevanje svojih priporočil, s čimer bi zagotovil učinkovito upoštevanje svojih opozoril in priporočil. Naslovniki priporočil bi morali ▐ ustrezno
  utemeljiti vse primere neizpolnjevanja priporočil ESRB
  (mehanizem „ukrepaj ali pojasni“)
  , zlasti Evropskemu parlamentu
  .
  ESRB bi moral imeti možnost posvetovanja z Evropskim parlamentom in Svetom v primerih, ko ni zadovoljen z odzivom naslovnikov na priporočila.

▐

| (12) | ESRB bi moral poročati Evropskemu parlamentu in Svetu vsaj enkrat na leto, ob morebitnih obsežnejših finančnih težavah pa pogosteje. |
| --- | --- |

(12)

ESRB bi moral poročati Evropskemu parlamentu in Svetu vsaj enkrat na leto, ob morebitnih obsežnejših finančnih težavah pa pogosteje.

| (13) | Vodilno vlogo pri makrobonitetnem nadzoru bi morale imeti ECB in nacionalne centralne banke, saj imajo potrebno strokovno znanje in odgovornosti na področju finančne stabilnosti. Sodelovanje mikrobonitetnih nadzornikov pri delu ESRB je bistvenega pomena za zagotavljanje, da ocena makrobonitetnega tveganja temelji na popolnih in točnih informacijah o dogajanjih v finančnem sistemu. V skladu s tem bi morali biti predsedniki evropskih nadzornih organov člani z glasovalno pravico
  . V duhu odprtosti bi moralo splošni odbor sestavljati šest neodvisnih oseb, ki ne bi smele biti članice enega od evropskih nadzornih organov in bi morale biti izbrane na podlagi njihove splošne usposobljenosti in zavezanosti Uniji ter prihajati z različnih akademskih področij ali iz zasebnega sektorja, zlasti iz malih in srednjih podjetij, sindikatov ali iz vrst ponudnikov ali uporabnikov finančnih storitev, ter izpolnjevati vsa jamstva glede neodvisnosti in zaupnosti. Po en predstavnik nacionalnih pristojnih organov iz vsake države članice
  bi moral biti prisoten na
  sejah splošnega odbora
  kot član brez glasovalnih pravic. |
| --- | --- |

(13)

Vodilno vlogo pri makrobonitetnem nadzoru bi morale imeti ECB in nacionalne centralne banke, saj imajo potrebno strokovno znanje in odgovornosti na področju finančne stabilnosti. Sodelovanje mikrobonitetnih nadzornikov pri delu ESRB je bistvenega pomena za zagotavljanje, da ocena makrobonitetnega tveganja temelji na popolnih in točnih informacijah o dogajanjih v finančnem sistemu. V skladu s tem bi morali biti predsedniki evropskih nadzornih organov člani z glasovalno pravico
  . V duhu odprtosti bi moralo splošni odbor sestavljati šest neodvisnih oseb, ki ne bi smele biti članice enega od evropskih nadzornih organov in bi morale biti izbrane na podlagi njihove splošne usposobljenosti in zavezanosti Uniji ter prihajati z različnih akademskih področij ali iz zasebnega sektorja, zlasti iz malih in srednjih podjetij, sindikatov ali iz vrst ponudnikov ali uporabnikov finančnih storitev, ter izpolnjevati vsa jamstva glede neodvisnosti in zaupnosti. Po en predstavnik nacionalnih pristojnih organov iz vsake države članice
  bi moral biti prisoten na
  sejah splošnega odbora
  kot član brez glasovalnih pravic.

| (14) | Sodelovanje člana Komisije bo prispevalo k vzpostavitvi povezave z makroekonomskim in finančnim nadzorom v
  Uniji
  , medtem ko prisotnost predsednika Ekonomsko-finančnega odbora odraža vlogo finančnih ministrov pri varovanju finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

(14)

Sodelovanje člana Komisije bo prispevalo k vzpostavitvi povezave z makroekonomskim in finančnim nadzorom v
  Uniji
  , medtem ko prisotnost predsednika Ekonomsko-finančnega odbora odraža vlogo finančnih ministrov pri varovanju finančne stabilnosti.

| (14a) | Ker banke in finančne institucije iz tretjih držav, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora ali Evropskega združenja za prosto trgovino, lahko delujejo v Uniji, bi morali zagotoviti možnost, da se lahko po en visok predstavnik iz vsake od teh držav povabi k sodelovanju na sejah splošnega odbora, če mu to dovoli njegova matična država. |
| --- | --- |

(14a)

Ker banke in finančne institucije iz tretjih držav, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora ali Evropskega združenja za prosto trgovino, lahko delujejo v Uniji, bi morali zagotoviti možnost, da se lahko po en visok predstavnik iz vsake od teh držav povabi k sodelovanju na sejah splošnega odbora, če mu to dovoli njegova matična država.

| (15) | Bistvenega pomena je, da člani ESRB opravljajo svoje dolžnosti nepristransko in mislijo samo na finančno stabilnost Evropske unije v celoti.
  Če ni mogoče doseči soglasja, se
  glasovanje o opozorilih in priporočilih v ESRB ▐ ne bi smelo ponderirati in odločitve bi se praviloma morale sprejemati z navadno večino. |
| --- | --- |

(15)

Bistvenega pomena je, da člani ESRB opravljajo svoje dolžnosti nepristransko in mislijo samo na finančno stabilnost Evropske unije v celoti.
  Če ni mogoče doseči soglasja, se
  glasovanje o opozorilih in priporočilih v ESRB ▐ ne bi smelo ponderirati in odločitve bi se praviloma morale sprejemati z navadno večino.

| (16) | Zaradi medsebojne povezanosti finančnih institucij in trgov je jasno, da bi moralo spremljanje in ocenjevanje možnih sistemskih tveganj temeljiti na nizu pomembnih makroekonomskih in mikrofinančnih podatkov ter kazalcev.
  Ta sistemska tveganja vključujejo tveganja za motnje finančnih storitev, ki jih povzroča veliko slabše delovanje celotnega finančnega sistema Unije ali njegovih delov, kar ima lahko resne negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo. Sistemsko pomembne so lahko vse vrste finančnih institucij, posrednikov, trgov, infrastrukture in instrumentov.
  Zato bi moral ESRB imeti dostop do vseh informacij, ki so potrebne za opravljanje njegovih nalog, in pri tem v skladu z zahtevami ohranjati njihovo zaupnost. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi medsebojne povezanosti finančnih institucij in trgov je jasno, da bi moralo spremljanje in ocenjevanje možnih sistemskih tveganj temeljiti na nizu pomembnih makroekonomskih in mikrofinančnih podatkov ter kazalcev.
  Ta sistemska tveganja vključujejo tveganja za motnje finančnih storitev, ki jih povzroča veliko slabše delovanje celotnega finančnega sistema Unije ali njegovih delov, kar ima lahko resne negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo. Sistemsko pomembne so lahko vse vrste finančnih institucij, posrednikov, trgov, infrastrukture in instrumentov.
  Zato bi moral ESRB imeti dostop do vseh informacij, ki so potrebne za opravljanje njegovih nalog, in pri tem v skladu z zahtevami ohranjati njihovo zaupnost.

| (17) | Udeleženci na trgu lahko dragoceno prispevajo k razumevanju razvoja, ki vpliva na finančni sistem. ESRB bi se moral zato, kadar bi bilo to ustrezno, posvetovati z zainteresiranimi stranmi iz zasebnega sektorja (predstavniki finančnega sektorja, združenja potrošnikov, skupine uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih je ustanovila Komisija ali so bile oblikovane na podlagi zakonodaje
  Unije
  ...) in jim dati pošteno priložnost, da dajo svoje pripombe.
  Glede na to, da ni toge opredelitve sistemskega tveganja in se lahko ocene sistemskih tveganj razlikujejo zaradi različnega gospodarskega okolja, bi moral ESRB zagotoviti, da bodo njegovi uslužbenci in svetovalci imeli širok spekter izkušenj in spretnosti.


  ▐ |
| --- | --- |

(17)

Udeleženci na trgu lahko dragoceno prispevajo k razumevanju razvoja, ki vpliva na finančni sistem. ESRB bi se moral zato, kadar bi bilo to ustrezno, posvetovati z zainteresiranimi stranmi iz zasebnega sektorja (predstavniki finančnega sektorja, združenja potrošnikov, skupine uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih je ustanovila Komisija ali so bile oblikovane na podlagi zakonodaje
  Unije
  ...) in jim dati pošteno priložnost, da dajo svoje pripombe.
  Glede na to, da ni toge opredelitve sistemskega tveganja in se lahko ocene sistemskih tveganj razlikujejo zaradi različnega gospodarskega okolja, bi moral ESRB zagotoviti, da bodo njegovi uslužbenci in svetovalci imeli širok spekter izkušenj in spretnosti.

▐

| (19) | Ustanovitev ESRB bi morala neposredno prispevati k doseganju ciljev notranjega trga. Makrobonitetni pregled
  Unije
  nad finančnim sistemom je sestavni del skupnih novih nadzornih ureditev v
  Uniji
  , saj je makrobonitetni vidik tesno povezan z mikrobonitetnimi nadzornimi nalogami, ki so dodeljene evropskim nadzornim organom. Le če obstaja ureditev, ki ustrezno priznava soodvisnost med mikro- in makrobonitetnimi tveganji, imajo lahko vse zainteresirane strani dovolj zaupanja za vključitev v čezmejne finančne dejavnosti. ESRB bi moral spremljati in ocenjevati možna tveganja za finančno stabilnost, ki so posledica dogajanj, ki lahko vplivajo na ravni posameznega sektorja ali celotnega finančnega sistema. ESRB bi z obravnavanjem tovrstnih tveganj neposredno prispeval k celostni strukturi nadzora v
  Uniji
  , ki je potrebna za spodbujanje pravočasnih in usklajenih odzivov politike v državah članicah, s čimer bi preprečili različne pristope in izboljšali delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(19)

Ustanovitev ESRB bi morala neposredno prispevati k doseganju ciljev notranjega trga. Makrobonitetni pregled
  Unije
  nad finančnim sistemom je sestavni del skupnih novih nadzornih ureditev v
  Uniji
  , saj je makrobonitetni vidik tesno povezan z mikrobonitetnimi nadzornimi nalogami, ki so dodeljene evropskim nadzornim organom. Le če obstaja ureditev, ki ustrezno priznava soodvisnost med mikro- in makrobonitetnimi tveganji, imajo lahko vse zainteresirane strani dovolj zaupanja za vključitev v čezmejne finančne dejavnosti. ESRB bi moral spremljati in ocenjevati možna tveganja za finančno stabilnost, ki so posledica dogajanj, ki lahko vplivajo na ravni posameznega sektorja ali celotnega finančnega sistema. ESRB bi z obravnavanjem tovrstnih tveganj neposredno prispeval k celostni strukturi nadzora v
  Uniji
  , ki je potrebna za spodbujanje pravočasnih in usklajenih odzivov politike v državah članicah, s čimer bi preprečili različne pristope in izboljšali delovanje notranjega trga.

| (20) | Ker države članice zaradi združevanja evropskih finančnih trgov ne morejo zagotavljati učinkovitega makrobonitetnega nadzora nad finančnim sistemom
  Unije
  , lahko
  Unija
  sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(20)

Ker države članice zaradi združevanja evropskih finančnih trgov ne morejo zagotavljati učinkovitega makrobonitetnega nadzora nad finančnim sistemom
  Unije
  , lahko
  Unija
  sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

| (20a) | V skladu z Larosièrovim poročilom je potreben postopen pristop, Evropski parlament in Svet pa bi morala do ... (13) opraviti celoten pregled ESFS, ESRB in evropskih nadzornih organov. |
| --- | --- |

(20a)

V skladu z Larosièrovim poročilom je potreben postopen pristop, Evropski parlament in Svet pa bi morala do ... (13) opraviti celoten pregled ESFS, ESRB in evropskih nadzornih organov.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 ▐

1.
     Ustanovi se Evropski odbor za sistemska tveganja, v nadaljnjem besedilu: ESRB.
  Njegov sedež je v Frankfurtu.

1a.
     
  ESRB je del Evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS), katerega namen je zagotoviti nadzorovanje finančnega sistema Unije.

1b.
     
  ESFS sestavljajo:

| (a) | ESRB; |
| --- | --- |

(a)

ESRB;

| (b) | Evropski nadzorni organ (vrednostni papirji in trgi), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA]; |
| --- | --- |

(b)

Evropski nadzorni organ (vrednostni papirji in trgi), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA];

| (c) | Evropski nadzorni organ (zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA]; |
| --- | --- |

(c)

Evropski nadzorni organ (zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA];

| (d) | Evropski nadzorni organ (bančništvo), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA]; |
| --- | --- |

(d)

Evropski nadzorni organ (bančništvo), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [EBA];

| (e) | Evropski nadzorni organ (skupni odbor), določen v členu 40 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe št. .../2010 [ESMA], in Uredbe št. .../2010 [EIOPA]; |
| --- | --- |

(e)

Evropski nadzorni organ (skupni odbor), določen v členu 40 Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe št. .../2010 [ESMA], in Uredbe št. .../2010 [EIOPA];

| (f) | organi držav članic, kakor je določeno v členu 1(2) Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA]; |
| --- | --- |

(f)

organi držav članic, kakor je določeno v členu 1(2) Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA];

| (g) | Komisija za namene izvajanja nalog iz členov 7 in 9 Uredbe (EU) št.../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA]. |
| --- | --- |

(g)

Komisija za namene izvajanja nalog iz členov 7 in 9 Uredbe (EU) št.../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA].

Evropski nadzorni organi iz točk (b), (c) in (d) imajo sedež v Frankfurtu.

V najpomembnejših finančnih središčih Evropske unije imajo lahko svoja predstavništva.

1c.
     
  V skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji si sodelujoči v ESFS zaupajo in se v celoti medsebojno spoštujejo, zlasti pri zagotavljanju ustreznih in zanesljivih tokov informacij med njimi.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „finančna institucija“ pomeni podjetje
  , ki ga ureja zakonodaja, navedena v členu 1(2) Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA], in katero koli drugo podjetje ali subjekt, ki deluje v Uniji in katerega finančne dejavnosti lahko predstavljajo sistemsko tveganje, četudi niso neposredno povezane s širšo javnostjo; |
| --- | --- |

(a)

„finančna institucija“ pomeni podjetje
  , ki ga ureja zakonodaja, navedena v členu 1(2) Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA], in katero koli drugo podjetje ali subjekt, ki deluje v Uniji in katerega finančne dejavnosti lahko predstavljajo sistemsko tveganje, četudi niso neposredno povezane s širšo javnostjo;

| (b) | „finančni sistem“ pomeni vse finančne institucije, trge,
  proizvode
  in tržno infrastrukturo
  ; |
| --- | --- |

(b)

„finančni sistem“ pomeni vse finančne institucije, trge,
  proizvode
  in tržno infrastrukturo
  ;

| (ba) | „sistemsko tveganje“ pomeni tveganje za motnje v finančnem sistemu, ki ima lahko resne negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne. |
| --- | --- |

(ba)

„sistemsko tveganje“ pomeni tveganje za motnje v finančnem sistemu, ki ima lahko resne negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne.

Člen 3

Poslanstvo, cilji in naloge

1.   ESRB je odgovoren za makrobonitetni nadzor finančnega sistema znotraj
  Unije
  , da bi
  prispevali k preprečitvi
  ali
  ublažitvi sistemskih tveganj za finančno stabilnost v Uniji, ki izhajajo iz razvoja dogodkov
  znotraj finančnega sistema
  , upoštevajoč makroekonomske spremembe,
  da bi se tako izognili obdobjem obsežnejših finančnih težav,
  ter
  prispevali k nemotenemu delovanju notranjega trga in
  s tem
  zagotavljali trajnostni prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti.

2.   ESRB za namene iz odstavka 1 opravlja naslednje naloge:

| (a) | opredeljuje in/ali zbira, kot je ustrezno, ter analizira vse
  zadevne
  informacije za
  cilje
  , ki so
  opisani
  v odstavku 1
  , vključno z zakonodajo, ki lahko vpliva na finančno stabilnost, kot so pravila o računovodstvu, reorganizaciji in prenehanju delovanja
  ; |
| --- | --- |

(a)

opredeljuje in/ali zbira, kot je ustrezno, ter analizira vse
  zadevne
  informacije za
  cilje
  , ki so
  opisani
  v odstavku 1
  , vključno z zakonodajo, ki lahko vpliva na finančno stabilnost, kot so pravila o računovodstvu, reorganizaciji in prenehanju delovanja
  ;

| (b) | ugotavlja
  sistemska
  tveganja in jih razvršča po prednosti; |
| --- | --- |

(b)

ugotavlja
  sistemska
  tveganja in jih razvršča po prednosti;

| (c) | izdaja opozorila, kadar se šteje, da so
  takšna sistemska
  tveganja precejšnja
  , in jih po potrebi objavi
  ; |
| --- | --- |

(c)

izdaja opozorila, kadar se šteje, da so
  takšna sistemska
  tveganja precejšnja
  , in jih po potrebi objavi
  ;

| (d) | izdaja priporočila za sanacijske ukrepe
  kot odziv na ugotovljena tveganja in jih po potrebi objavi
  ; |
| --- | --- |

(d)

izdaja priporočila za sanacijske ukrepe
  kot odziv na ugotovljena tveganja in jih po potrebi objavi
  ;

| (da) | izdaja zaupno opozorilo, ki ga naslovi na Komisijo, kadar ESRB bi lahko nastale izredne razmere, opredeljene v členu 10 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA]. ESRB zagotovi oceno razmer, da Komisija odloči, ali je treba sprejeti odločbo, naslovljeno na evropske nadzorne organe, v kateri se ugotavlja izredne razmere. |
| --- | --- |

(da)

izdaja zaupno opozorilo, ki ga naslovi na Komisijo, kadar ESRB bi lahko nastale izredne razmere, opredeljene v členu 10 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA]. ESRB zagotovi oceno razmer, da Komisija odloči, ali je treba sprejeti odločbo, naslovljeno na evropske nadzorne organe, v kateri se ugotavlja izredne razmere.

| (e) | spremlja upoštevanje opozoril in priporočil; |
| --- | --- |

(e)

spremlja upoštevanje opozoril in priporočil;

| (f) | tesno sodeluje
  z vsemi drugimi strankami ESFS
  in, kadar je to ustrezno, zagotavlja informacije evropskim nadzornim organom o sistemskih tveganjih, ki jih ti potrebujejo za opravljanje svojih nalog;
  Zlasti ESRB v sodelovanju z evropskimi nadzornimi organi razvija skupne kvantitativne in kvalitativne kazalnike (prikaz tveganja), ki bodo osnova za dodelitev nadzorne ocene čezmejnim institucijam, ki bi lahko predstavljale potencialno sistemsko tveganje.



  Takšno ocena bo predmet rednih pregledov, ob upoštevanju pomembnih sprememb glede profila tveganja posamezne institucije. Nadzorno ocena bo ključen dejavnik pri sprejemanju odločitve o neposrednem nadzoru ali posegu v institucijo, ki je v težavah; |
| --- | --- |

(f)

tesno sodeluje
  z vsemi drugimi strankami ESFS
  in, kadar je to ustrezno, zagotavlja informacije evropskim nadzornim organom o sistemskih tveganjih, ki jih ti potrebujejo za opravljanje svojih nalog;
  Zlasti ESRB v sodelovanju z evropskimi nadzornimi organi razvija skupne kvantitativne in kvalitativne kazalnike (prikaz tveganja), ki bodo osnova za dodelitev nadzorne ocene čezmejnim institucijam, ki bi lahko predstavljale potencialno sistemsko tveganje.

| (fa) | po potrebi sodeluje v skupnem odboru; |
| --- | --- |

(fa)

po potrebi sodeluje v skupnem odboru;

| (g) | usklajuje se z mednarodnimi finančnimi organizacijami, zlasti z Mednarodnim denarnim skladom in Odborom za finančno stabilnost, ter ustreznimi organi v tretjih državah o zadevah, povezanih z makrobonitetnim nadzorom; |
| --- | --- |

(g)

usklajuje se z mednarodnimi finančnimi organizacijami, zlasti z Mednarodnim denarnim skladom in Odborom za finančno stabilnost, ter ustreznimi organi v tretjih državah o zadevah, povezanih z makrobonitetnim nadzorom;

| (h) | izvaja druge povezane naloge, kot so opredeljene v zakonodaji
  Unije
  . |
| --- | --- |

(h)

izvaja druge povezane naloge, kot so opredeljene v zakonodaji
  Unije
  .

POGLAVJE II

ORGANIZACIJA

Člen 4

Struktura

1.   ESRB ima splošni odbor, pripravljalni odbor
  ,
  sekretariat
  in svetovalni znanstveni odbor
  .

2.   Splošni odbor sprejema odločitve, ki so potrebne za zagotovitev, da se izvajajo naloge, poverjene ESRB.

3.   Pripravljalni odbor pomaga v procesu odločanja ESRB, tako da
  pripravlja seje
  splošnega odbora, pregleduje dokumente, ki se bodo obravnavali, in spremlja napredek tekočega dela ESRB.

4.   Sekretariat
  je odgovoren za tekoče poslovanje ESRB in vsa kadrovska vprašanja
  . ▐ Zagotavlja ESRB
  visokokakovostno
  analitično, statistično, administrativno in logistično podporo pod vodstvom predsednika splošnega odbora v skladu z
  Uredbo
  Sveta
  (EU) št. .../2010 [ESRB]
  .
  Pri pripravi analiz upošteva tudi strokovno mnenje evropskih nadzornih organov, nacionalnih centralnih bank in nacionalnih nadzornikov.

5.   ▐ Svetovalni
  znanstveni
  odbor iz člena 12 ▐ zagotavlja svetovanje in pomoč pri vprašanjih, ki so pomembna za delo ESRB.

Člen 5

Predsedstvo

1.   
  Predsednik
  ESRB
  je predsednik ECB
  .

1a.
     
  Prvega podpredsednika za petletni mandat izvolijo člani Razširjenega sveta ECB med svojimi člani, ob upoštevanju potrebne uravnotežene zastopanosti držav članic zastopanosti držav članic ter držav euroobmočja in držav zunaj njega. Lahko je enkrat ponovno izvoljen.

1b.
     
  Drugi podpredsednik je predsednik skupnega odbora, imenovan v skladu s členom [XX] Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe št. .../2010 [ESMA] in Uredbe št. .../2010 [EIOPA].

1c.
     
  Predsednik in podpredsedniki Evropskemu parlamentu javno predstavijo, kako nameravajo opravljati svoje dolžnosti v skladu s to uredbo.

2.   Predsednik predseduje sejam splošnega odbora in pripravljalnega odbora.

3.   
  Podpredsedniki v skladu s prednostnim vrstnim redom predsedujejo
  splošnemu odboru in/ali pripravljalnemu odboru, kadar se predsednik ne more udeležiti seje.

4.   Če se mandat člana Razširjenega sveta ECB, ki je bil izvoljen za
  prvega
  podpredsednika, konča pred iztekom petletnega mandata ali če
  prvi
  podpredsednik iz kakršnega koli razloga ne more opravljati svojih dolžnosti, se izvoli nov
  prvi
  podpredsednik v skladu z
  odstavkom 1a
  .

5.   Predsednik opravlja vlogo zunanjega zastopnika ESRB.

Člen 6

Splošni odbor

1.   Člani splošnega odbora z glasovalnimi pravicami so:

| (a) | predsednik in podpredsednik ECB; |
| --- | --- |

(a)

predsednik in podpredsednik ECB;

| (b) | guvernerji nacionalnih centralnih bank; |
| --- | --- |

(b)

guvernerji nacionalnih centralnih bank;

| (c) | član Evropske komisije; |
| --- | --- |

(c)

član Evropske komisije;

| (d) | predsednik Evropskega bančnega organa; |
| --- | --- |

(d)

predsednik Evropskega bančnega organa;

| (e) | predsednik Evropskega odbora za zavarovanja in poklicne pokojnine; |
| --- | --- |

(e)

predsednik Evropskega odbora za zavarovanja in poklicne pokojnine;

| (f) | predsednik Evropskega organa za vrednostne papirje in trge; |
| --- | --- |

(f)

predsednik Evropskega organa za vrednostne papirje in trge;

| (fa) | šest neodvisnih oseb, ki jih imenujejo člani splošnega odbora z glasovalnimi pravicami na predlog skupnega odbora; kandidati ne smejo biti člani evropskih nadzornih organov in so izbrani na podlagi svoje splošne usposobljenosti ter zato, ker prihajajo z različnih akademskih področij ali iz drugih sektorjev, zlasti iz malih in srednjih podjetij, sindikatov ali iz vrst ponudnikov ali uporabnikov finančnih storitev; v trenutku njihovega imenovanja skupni odbor navede, katere osebe so imenovane tudi za članstvo v pripravljalnem odboru; pri opravljanju svojih obveznosti imenovane osebe ne zahtevajo navodil od nobene vlade, institucije, organa, urada, subjekta ali posameznika, niti jih od njih ne sprejemajo; vzdržijo se vsakršnega ravnanja, ki ni združljivo z njihovimi dolžnostmi ali opravljanjem njihovih nalog. |
| --- | --- |

(fa)

šest neodvisnih oseb, ki jih imenujejo člani splošnega odbora z glasovalnimi pravicami na predlog skupnega odbora; kandidati ne smejo biti člani evropskih nadzornih organov in so izbrani na podlagi svoje splošne usposobljenosti ter zato, ker prihajajo z različnih akademskih področij ali iz drugih sektorjev, zlasti iz malih in srednjih podjetij, sindikatov ali iz vrst ponudnikov ali uporabnikov finančnih storitev; v trenutku njihovega imenovanja skupni odbor navede, katere osebe so imenovane tudi za članstvo v pripravljalnem odboru; pri opravljanju svojih obveznosti imenovane osebe ne zahtevajo navodil od nobene vlade, institucije, organa, urada, subjekta ali posameznika, niti jih od njih ne sprejemajo; vzdržijo se vsakršnega ravnanja, ki ni združljivo z njihovimi dolžnostmi ali opravljanjem njihovih nalog.

2.   Člani splošnega odbora brez glasovalnih pravic so:

| (a) | po en visok predstavnik pristojnih nacionalnih nadzornih organov na državo članico
  v skladu z odstavkom 3 tega člena
  ; |
| --- | --- |

(a)

po en visok predstavnik pristojnih nacionalnih nadzornih organov na državo članico
  v skladu z odstavkom 3 tega člena
  ;

| (b) | predsednik Ekonomsko-finančnega odbora. |
| --- | --- |

(b)

predsednik Ekonomsko-finančnega odbora.

3.   
  Kar zadeva zastopanje
  nacionalnih nadzornih organov ▐, zadevni predstavniki na visoki ravni
  rotirajo glede na obravnavano točko, razen če se nacionalni nadzorni organi niso dogovorili o skupnem predstavniku
  .

4.   Splošni odbor sestavi poslovnik ESRB.

Člen 7

Nepristranskost

1.   Kadar člani ESRB sodelujejo v dejavnostih splošnega odbora in pripravljalnega odbora ali kadar opravljajo katero koli drugo dejavnost, ki se nanaša na ESRB, opravljajo svoje dolžnosti nepristransko in
  izključno v interesu Evropske unije kot celote.
  Pri tem ne zahtevajo navodil od držav članic
  , institucij Unije ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa
  , niti jih od njih ne sprejemajo.

1a.
     
  Člani splošnega odbora, ki so tudi člani Razširjenega sveta ECB, so pri opravljanju svojih dolžnosti neodvisni.

2.   Države članice,
  institucije Evropske unije ali kateri koli drug javen ali zaseben organ
  ne poskušajo vplivati na člane ESRB pri opravljanju njihovih nalog, povezanih z ESRB.

Člen 8

Varovanje poslovne skrivnosti

1.   Člani splošnega odbora ESRB in vse druge osebe, ki delajo ali so delale za ESRB ali v zvezi z njim (to velja tudi za ustrezno osebje centralnih bank, svetovalnega
  znanstvenega
  odbora, evropskih nadzornih organov in pristojnih nacionalnih nadzornih organov držav članic), ne smejo razkrivati informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, niti po tem, ko so nehali opravljati svoje dolžnosti.

2.   Informacije, ki jih prejmejo člani ESRB, se lahko uporabijo samo za opravljanje njihovih dolžnosti in nalog, določenih v členu 3(2).

3.   Brez poseganja v člen 16 in uporabo kazenskega prava se nobena zaupna informacija, ki jo prejmejo osebe iz odstavka 1 med opravljanjem svojih dolžnosti, ne sme razkriti nobeni osebi ali organu, razen v povzeti ali zbirni obliki, ki je takšna, da ni mogoče prepoznati posameznih finančnih institucij.

4.   ESRB se
  skupaj
  z evropskimi nadzornimi organi
  dogovori
  o posebnih postopkih varovanja poslovne skrivnosti
  in jih uvede za to, da bi zavarovali informacije v zvezi s posameznimi finančnimi institucijami
  ali
  informacije
  , na podlagi katerih bi lahko prepoznali posamezne finančne institucije.

Člen 9

Seje splošnega odbora

1.   Redne plenarne seje splošnega odbora skliče predsednik splošnega odbora in se organizirajo vsaj štirikrat na leto. Izredne seje se lahko skličejo na pobudo predsednika splošnega odbora ali na zahtevo vsaj tretjine članov z glasovalnimi pravicami.

2.   Vsak član je na sejah splošnega odbora prisoten osebno in ga ni mogoče zastopati.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 lahko član, ki se daljše obdobje ne more udeleževati sej, imenuje namestnika. Navedenega člana lahko nadomesti oseba, ki je bila uradno imenovana v skladu s pravili, ki urejajo zadevno institucijo za začasno nadomeščanje predstavnikov.

3a.
     
  Po potrebi so lahko na seje splošnega odbora povabljeni predstavniki na visoki ravni iz mednarodnih institucij, ki opravljajo druge povezane dejavnosti.

3b.
     
  Po potrebi in ad hoc je lahko na seje splošnega odbora povabljen visok predstavnik tretje države, zlasti države članice Evropskega gospodarskega prostora ali Evropskega združenja za prosto trgovino, odvisno od obravnavane točke.

4.   Seje so tajne.

Člen 10

Način glasovanja v splošnem odboru

1.   Vsak član splošnega odbora z glasovalno pravico ima en glas.

2.   
  Brez poseganja v postopke glasovanja iz člena 18(1)
  splošni odbor odloča z navadno večino prisotnih članov, ki imajo glasovalne pravice. Če je izid glasovanja neodločen, ima predsednik odločilni glas.

3.   Za glasovanje splošnega odbora je potrebna sklepčnost dveh tretjin članov z glasovalnimi pravicami. Če sklepčnost ni zagotovljena, lahko predsednik skliče izredno sejo, na kateri se odločitve lahko sprejmejo
  na podlagi sklepčnosti, za katero je potrebna ena tretjina članov
  .
  V poslovniku je določen ustrezen rok za sklic izredne seje.

3a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 2 se za objavo opozorila ali priporočila zahteva dvotretjinska večina.

Člen 11

Pripravljalni odbor

1.   Pripravljalni odbor sestavljajo:

| (a) | predsednik ESRB; |
| --- | --- |

(a)

predsednik ESRB;

| (b) | prvi
  podpredsednik ESRB; |
| --- | --- |

(b)

prvi
  podpredsednik ESRB;

| (ba) | podpredsednik ECB; |
| --- | --- |

(ba)

podpredsednik ECB;

| (c) | štirje drugi člani
  splošnega odbora, ki so tudi člani Razširjenega sveta ECB
  , ob upoštevanju potrebne uravnotežene zastopanosti držav članic ter držav euroobmočja in držav zunaj njega
  . Iz svojih vrst jih izvolijo člani splošnega odbora, ki so tudi člani Razširjenega sveta ECB, in sicer za
  tri leta
  ; |
| --- | --- |

(c)

štirje drugi člani
  splošnega odbora, ki so tudi člani Razširjenega sveta ECB
  , ob upoštevanju potrebne uravnotežene zastopanosti držav članic ter držav euroobmočja in držav zunaj njega
  . Iz svojih vrst jih izvolijo člani splošnega odbora, ki so tudi člani Razširjenega sveta ECB, in sicer za
  tri leta
  ;

| (d) | član Evropske komisije; |
| --- | --- |

(d)

član Evropske komisije;

| (e) | predsednik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (bančništvo)
  ; |
| --- | --- |

(e)

predsednik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (bančništvo)
  ;

| (f) | predsednik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (
  zavarovanja in poklicne pokojnine
  )
  ; |
| --- | --- |

(f)

predsednik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (
  zavarovanja in poklicne pokojnine
  )
  ;

| (g) | predsednik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (vrednostni papirji in trgi)
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

(g)

predsednik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (vrednostni papirji in trgi)
  ;

▐

| (ha) | tri od šestih neodvisnih oseb iz člena 6(1)(fa). |
| --- | --- |

(ha)

tri od šestih neodvisnih oseb iz člena 6(1)(fa).

Izpraznjeno mesto izvoljenega člana pripravljalnega odbora se zasede z izvolitvijo novega člana splošnega odbora.

2.   Seje pripravljalnega odbora skliče predsednik vsaj štirikrat na leto, in sicer pred vsako sejo splošnega odbora. Predsednik lahko skliče tudi priložnostne seje.

Člen 12

Svetovalni
  znanstveni
  odbor

1.   Svetovalni
  znanstveni
  odbor sestavljajo:

| (a) | devet strokovnjakov s priznanim znanjem in zajamčeno neodvisnostjo, ki jih predlaga pripravljalni odbor; ti strokovnjaki zastopajo širok spekter izkušenj in spretnosti, štiriletni mandat z možnostjo ponovne izvolitve pa jim odobri splošni odbor; pri opravljanju svojih obveznosti imenovane osebe ne zahtevajo navodil od nobene vlade, institucije, organa, urada, subjekta ali posameznika, niti jih od njih ne sprejemajo; vzdržijo se vsakršnega ravnanja, ki ni združljivo z njihovimi dolžnostmi ali opravljanjem njihovih nalog
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

(a)

devet strokovnjakov s priznanim znanjem in zajamčeno neodvisnostjo, ki jih predlaga pripravljalni odbor; ti strokovnjaki zastopajo širok spekter izkušenj in spretnosti, štiriletni mandat z možnostjo ponovne izvolitve pa jim odobri splošni odbor; pri opravljanju svojih obveznosti imenovane osebe ne zahtevajo navodil od nobene vlade, institucije, organa, urada, subjekta ali posameznika, niti jih od njih ne sprejemajo; vzdržijo se vsakršnega ravnanja, ki ni združljivo z njihovimi dolžnostmi ali opravljanjem njihovih nalog
  ;

▐

| (c) | en predstavnik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (bančništvo)
  ; |
| --- | --- |

(c)

en predstavnik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (bančništvo)
  ;

| (d) | en predstavnik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (
  zavarovanja in poklicne pokojnine
  )
  ; |
| --- | --- |

(d)

en predstavnik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (
  zavarovanja in poklicne pokojnine
  )
  ;

| (e) | en predstavnik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (vrednostni papirji in trgi)
  ; |
| --- | --- |

(e)

en predstavnik Evropskega
  nadzornega
  organa
  (vrednostni papirji in trgi)
  ;

| (f) | dva predstavnika Komisije; |
| --- | --- |

(f)

dva predstavnika Komisije;

| (g) | en predstavnik Ekonomsko-finančnega odbora.
  ▐ |
| --- | --- |

(g)

en predstavnik Ekonomsko-finančnega odbora.

▐

2.   Predsednika svetovalnega
  znanstvenega
  odbora imenuje splošni odbor na predlog predsednika splošnega odbora.

3.   Odbor opravlja naloge iz člena 4(5) na prošnjo predsednika splošnega odbora.

4.   Sekretariat ESRB zagotavlja podporo za delovanje svetovalnega
  znanstvenega
  odbora in na sejah je prisoten vodja sekretariata.

4a.
     
  Svetovalni znanstveni odbor po potrebi zgodaj organizira posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, kot so udeleženci na trgu, potrošniške organizacije, akademski strokovnjaki, in sicer na odprt in pregleden način, pri čemer upošteva zahtevo glede zaupnosti.

4b.
     
  Svetovalnemu znanstvenemu odboru se zagotovijo vsa potrebna sredstva za uspešno opravljanje njegovih nalog, zlasti kar zadeva analitična orodja ter orodja informacijske in komunikacijske tehnologije.

Člen 13

Drugi viri svetovanja

ESRB pri opravljanju svojih nalog vpraša, kadar je to primerno, za
  mnenje
  ustrezne zainteresirane strani v zasebnem
  ali javnem
  sektorju
  , zlasti, ne pa izključno, člane evropskih nadzornih organov
  .

Člen 14

Dostop do dokumentov

1.   Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (14) se uporablja za dokumente, ki jih ima ESRB.

2.   Splošni odbor sprejme praktično ureditev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 v roku šestih mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

3.   Odločitve, ki jih ESRB sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, so lahko predmet pritožbe varuhu človekovih pravic ali tožbe pri Sodišču v skladu s pogoji, določenimi v
  členu 228
  oziroma
  263 TFEU
  .

POGLAVJE III

NALOGE

Člen 15

Zbiranje in izmenjavanje informacij

1.   ESRB evropskim nadzornim organom zagotavlja informacije o sistemskih tveganjih, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog.

2.   Evropski nadzorni organi,
  ESCB, Komisija, nacionalni nadzorni organi in nacionalni statistični organi
  tesno sodelujejo z ESRB in zagotavljajo vse informacije, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog v skladu z zakonodajo
  Evropske unije
  .

3.   ESRB lahko
  ob upoštevanju člena 21(2) Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA]
  zaprosi evropske nadzorne organe za informacije
  , praviloma
  v strnjeni ali zbirni obliki, tako da ni mogoče prepoznati posameznih finančnih institucij. ▐

3a.
     
  Preden ESRB zaprosi za informacije v skladu s tem členom, najprej upošteva obstoječe statistične podatke, ki sta jih pripravila, razširila in razvila evropski statistični sistem in ESCB.

3b.
     
  Če zahtevani podatki tem organom niso na voljo oziroma niso dani na voljo pravočasno, lahko ESRB zaprosi za podatke ESCB, nacionalne nadzorne organe ali nacionalne statistične organe. Če podatki niso na voljo pri omenjenih organih, lahko ESRB zaprosi za podatke zadevno državo članico.

3c.
     
  Če ESRB zaprosi za podatke, ki niso v strnjeni ali zbirni obliki, v utemeljeni prošnji pojasni, zakaj podatki o zadevni posamezni finančni instituciji štejejo za sistemsko pomembne in potrebne glede na obstoječe razmere na trgu.

▐

5.   ESRB se pred vložitvijo vsake prošnje za informacije, ki niso v strnjeni ali zbirni obliki, posvetuje z zadevnim evropskim nadzornim organom, da se prepriča, da je prošnja utemeljena in sorazmerna.
  Če zadevni evropski nadzorni organ meni, da prošnja ni utemeljena in sorazmerna, jo nemudoma vrne ESRB in zahteva dodatno utemeljitev. Potem ko ESRB zadevnemu evropskemu nadzornemu organu zagotovi takšno dodatno utemeljitev, naslovnik prošnje, če ima zakonit dostop do zadevnih podatkov, posreduje zahtevane podatke ESRB.

Člen 16

Opozorila in priporočila

1.   Kadar se ugotovi, da obstajajo velika tveganja za dosego cilja iz člena 3(1), ESRB poskrbi za opozorila in po potrebi izda priporočila za sanacijske ukrepe
  , po potrebi vključno z zakonodajnimi pobudami
  .

2.   Opozorila ali priporočila, ki jih ESRB izda v skladu s točkama (c) in (d) člena 3(2) so lahko splošna ali podrobna in so naslovljena zlasti na
  Unijo
  kot celoto, eno ali več držav članic, enega ali več evropskih nadzornih organov ali na enega ali več nacionalnih nadzornih organov.
  Če je opozorilo ali priporočilo naslovljeno na enega ali več nadzornih organov, se o tem obvesti zadevna država članica.
  Priporočila vsebujejo natančen časovni okvir za odziv politike. Priporočila so lahko naslovljena tudi na Komisijo v zvezi z ustrezno zakonodajo
  Unije
  .

3.   Opozorila ali priporočila se pošljejo tudi
  Evropskemu parlamentu,
  Svetu
  , Komisiji, naslovnikom v skladu z odstavkom 2
  in, kadar so naslovljena na enega ali več nacionalnih nadzornih organov, evropskim nadzornim organom.

4.   
  Da bi povečali ozaveščenost o tveganjih v evropskem gospodarstvu in razvrstili takšna tveganja po pomembnosti, ESRB v tesnem sodelovanju z ESFS pripravi sistem barvnih kod, ki ustrezajo razmeram z različnimi stopnjami tveganja.

Ko bodo merila za takšno razvrstitev izdelana, bodo opozorila in priporočila za vsak primer posebej in po potrebi označevala, v katero kategorijo spada tveganje.

Člen 16a

Ukrepanje v izrednih razmerah

V neugodnih razmerah, ki lahko resno ogrozijo normalno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema Evropske unije ali njegovega dela, lahko ESRB izda opozorilo o izrednih razmerah.

Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo ESRB, enega od organov, Evropskega parlamenta ali Sveta sprejme odločbo, naslovljeno na enega od organov, v kateri ugotovi izredne razmere. Komisija to odločbo pregleduje v ustreznih časovnih presledkih, vsekakor pa enkrat na mesec, in takoj, ko je primerno, razglasi konec izrednih razmer.

Če Komisija ugotovi izredne razmere, o tem nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet.

Člen 17

Upoštevanje priporočil ESRB

1.   Če je priporočilo iz točke (d) člena 3(2) naslovljeno na eno ali več držav članic, enega ali več evropskih nadzornih organov ali enega ali več nacionalnih nadzornih organov, naslovniki odboru ESRB sporočijo, kaj so ukrenili v odziv na priporočilo, ali pa pojasnijo, zakaj niso ukrepali. Obvesti se Svet in, kadar je to ustrezno, evropski nadzorni organi. Obvesti se
  Evropski parlament,
  Svet in, kadar je to ustrezno, evropski nadzorni organi.

2.   Če ESRB odloči, da
  naslovnik enega od njegovih priporočil tega priporočila ni upošteval oziroma ga je upošteval neustrezno ter da naslovnik za to neupoštevanje ni podal obrazložitve
  , o tem obvesti
  Evropski parlament,
  Svet
  , Komisijo
  in, kjer je to primerno, zadevne evropske nadzorne organe.

2a.
     
  Če se je ESRB odločil v skladu z odstavkom 2, lahko Evropski parlament po potrebi povabi naslovnika na izmenjavo mnenj s svojim pristojnim odborom. Izmenjava mnenj v navzočnosti ESRB je še posebej pomembna, kadar nacionalne odločitve vplivajo na eno ali več držav članic (učinek „prelitja“).

Člen 18

Javna opozorila in priporočila

1.   Splošni odbor ESRB se v vsakem primeru posebej odloča, ali je treba opozorilo ali priporočilo objaviti. Z odstopanjem od člena 10(2) se za objavo opozorila ali priporočila zahteva večina dveh tretjin glasov.
  Ne glede na člen 10(3) je za odločitve, sprejete v skladu s tem odstavkom, vedno potrebna sklepčnost dveh tretjin članov.

2.   Kadar se splošni odbor ESRB odloči javno objaviti opozorilo ali priporočilo, o tem vnaprej obvesti naslovnika(e).

2a.
     
  Naslovniki opozoril in priporočil, ki jih izda ESRB, bi morali imeti pravico, da javno objavijo svoja mnenja in razloge, in sicer kot odziv na opozorilo in priporočilo, ki ju je objavil ESRB.

3.   Kadar se splošni odbor ESRB odloči, da ne bo javno objavil opozorila ali priporočila, naslovnik ter, kjer je to ustrezno, Svet in evropski nadzorni organi sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito njune zaupne narave. ▐

3a.
     
  Vsi podatki, na katerih temelji analiza splošnega odbora ESRB, preden izda opozorilo ali priporočilo, se javno objavijo v ustrezni anonimni obliki. Če so opozorila zaupna, se informacije dajo na voljo v ustreznem obdobju, ki ga je treba določiti v poslovniku ESRB.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 19

Odgovornost in
  obveznost poročanja

1.   ▐ Vsaj enkrat na leto
  , ob morebitnih obsežnejših finančnih težavah pa pogosteje, je predsednik ESRB povabljen na letno predstavitev v Evropskem parlamentu ob objavi letnega poročila ESRB v Evropskem
  parlamentu in Svetu.
  Te predstavitve potekajo v drugačnem okviru od tistega, v katerem poteka dialog o monetarni politiki med Evropskim parlamentom in predsednikom ECB.

1a.
     
  Poročila iz tega člena vsebujejo informacije, za katere se splošni svet ESRB v skladu s členom 18 odloči, da jih je treba objaviti. Ta poročila so na voljo javnosti.

2.   ESRB na povabilo Sveta
  , Evropskega parlamenta
  ali Komisije prouči tudi posebna vprašanja.

2a.
     
  Evropski parlament lahko od predsednika ESRB in drugih članov pripravljalnega odbora zahteva, da se udeležijo predstavitve v pristojnih odborih Evropskega parlamenta.

Člen 20

Klavzula o pregledu

Evropski parlament in
  Svet
  do ...

   (15)

  pregledata
  to uredbo na podlagi poročila Komisije ▐ in po prejemu mnenja ECB
  odločita
  , ali je treba
  cilje
  in organizacijo ESRB spremeniti.

V poročilu se oceni predvsem, ali:

| (a) | je treba poenostaviti in okrepiti ustroj Evropskega sistema finančnega nadzora, da bi povečali doslednost med makro- in mikroravnjo ter med evropskimi nadzornimi organi; |
| --- | --- |

(a)

je treba poenostaviti in okrepiti ustroj Evropskega sistema finančnega nadzora, da bi povečali doslednost med makro- in mikroravnjo ter med evropskimi nadzornimi organi;

| (b) | je primerno povečati regulativne pristojnosti evropskih nadzornih organov; |
| --- | --- |

(b)

je primerno povečati regulativne pristojnosti evropskih nadzornih organov;

| (c) | je razvoj Evropskega sistema finančnega nadzora skladen z globalnim razvojem na tem področju; |
| --- | --- |

(c)

je razvoj Evropskega sistema finančnega nadzora skladen z globalnim razvojem na tem področju;

| (d) | je znotraj Evropskega sistema finančnega nadzora dovolj različnosti in odličnosti; |
| --- | --- |

(d)

je znotraj Evropskega sistema finančnega nadzora dovolj različnosti in odličnosti;

| (e) | sta odgovornost in preglednost v zvezi z zahtevami za objavo, primerni. |
| --- | --- |

(e)

sta odgovornost in preglednost v zvezi z zahtevami za objavo, primerni.

Člen 21

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0168/2010).

1

(2)  Spremembe:
  krepki ležeči
  tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

2

krepki ležeči

(3)  UL C 270, 11.11.2009, str. 1.

3

(4)  Mnenje z dne 22. januarja 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

4

(5)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ....

5

(6)  

  UL C 40, 7.2.2001, str. 453.

6

UL C 40, 7.2.2001, str. 453.

(7)  

  UL C 25 E, 29.1.2004, str. 394.

7

UL C 25 E, 29.1.2004, str. 394.

(8)  

  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 392.

8

UL C 175 E, 10.7.2008, str. 392.

(9)  

  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 26.

9

UL C 8 E, 14.1.2010, str. 26.

(10)  

  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 48.

10

UL C 9 E, 15.1.2010, str. 48.

(11)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0251.

11

Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0251.

(12)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0279.

12

Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0279.

(13)  
  Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

13

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(14)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

14

(15)  
  Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

15

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/337 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/337

---

Sreda, 7. julij 2010Evropski bančni organ ***I

P7_TA(2010)0272

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD))

2011/C 351 E/38

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Predlog je bil 7. julija 2010 spremenjen kot sledi (1):

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije za

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega
  nadzornega
  organa
  (Evropski bančni organ)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (3),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (4),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (5),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (6),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za
  finančno globalizacijo ter
  integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava
  Unije
  in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi. |
| --- | --- |

(1)

Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za
  finančno globalizacijo ter
  integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava
  Unije
  in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi.

| (1a) | Že dolgo pred nastopom finančne krize je Parlament redno pozival h krepitvi resnično enakih pogojev za vse udeležence na ravni Unije in obenem opozarjal na pomembne pomanjkljivosti pri evropskem nadzoru nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt (7), z dne 21. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji (8), z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) – Bela knjiga (9), z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (10), z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora (11), z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (12) ter z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (13)). |
| --- | --- |

(1a)

Že dolgo pred nastopom finančne krize je Parlament redno pozival h krepitvi resnično enakih pogojev za vse udeležence na ravni Unije in obenem opozarjal na pomembne pomanjkljivosti pri evropskem nadzoru nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt (7), z dne 21. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji (8), z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) – Bela knjiga (9), z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (10), z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora (11), z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (12) ter z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (13)).

| (2) | V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière
  (de Larosièrovo poročilo)
  , so ugotovili, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz. Poročilo je vključevalo priporočila za reforme strukture nadzora nad finančnim sektorjem v
  Uniji
  . Navedena skupina strokovnjakov je ugotovila tudi, da je treba vzpostaviti evropski sistem finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi, in sicer eden za bančni sektor, eden za sektor vrednostnih papirjev ter eden za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi evropski svet za sistemska tveganja.
  Priporočila iz poročila predstavljajo najnižjo raven sprememb, ki so po mnenju strokovnjakov potrebne za preprečitev podobne krize v prihodnje. |
| --- | --- |

(2)

V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière
  (de Larosièrovo poročilo)
  , so ugotovili, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz. Poročilo je vključevalo priporočila za reforme strukture nadzora nad finančnim sektorjem v
  Uniji
  . Navedena skupina strokovnjakov je ugotovila tudi, da je treba vzpostaviti evropski sistem finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi, in sicer eden za bančni sektor, eden za sektor vrednostnih papirjev ter eden za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi evropski svet za sistemska tveganja.
  Priporočila iz poročila predstavljajo najnižjo raven sprememb, ki so po mnenju strokovnjakov potrebne za preprečitev podobne krize v prihodnje.

| (3) | Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009„Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ predlagala pripravo osnutka zakonodaje za vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov in evropskega organa za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , v sporočilu z dne 27. maja 2009„Evropski finančni nadzor“ ▐ pa je navedla več podrobnosti o mogoči strukturi takega novega nadzornega okvira
  , vendar ni vključila vseh priporočil iz de Larosièrovega poročila
  . |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009„Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ predlagala pripravo osnutka zakonodaje za vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov in evropskega organa za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , v sporočilu z dne 27. maja 2009„Evropski finančni nadzor“ ▐ pa je navedla več podrobnosti o mogoči strukturi takega novega nadzornega okvira
  , vendar ni vključila vseh priporočil iz de Larosièrovega poročila
  .

| (4) | Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. junija 2009 priporočil vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije novi evropski nadzorni organi. Sistem mora biti usmerjen k izboljšanju kakovosti in usklajenosti nacionalnega nadzora, krepitvi nadzora nad čezmejnimi skupinami ter pripravi enotnega evropskega pravilnika, ki se uporablja za vse finančne institucije na enotnem trgu. Evropski svet je poudaril, da morajo imeti evropski nadzorni organi tudi pooblastila za nadzor nad bonitetnimi agencijami, in Komisijo pozval, naj pripravi konkretne predloge, kako bi lahko evropski sistem finančnih nadzornih organov imel pomembno vlogo v kriznih razmerah, hkrati pa je poudaril, da sklepi in odločbe, ki jih sprejmejo evropski nadzorni organi, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. junija 2009 priporočil vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije novi evropski nadzorni organi. Sistem mora biti usmerjen k izboljšanju kakovosti in usklajenosti nacionalnega nadzora, krepitvi nadzora nad čezmejnimi skupinami ter pripravi enotnega evropskega pravilnika, ki se uporablja za vse finančne institucije na enotnem trgu. Evropski svet je poudaril, da morajo imeti evropski nadzorni organi tudi pooblastila za nadzor nad bonitetnimi agencijami, in Komisijo pozval, naj pripravi konkretne predloge, kako bi lahko evropski sistem finančnih nadzornih organov imel pomembno vlogo v kriznih razmerah, hkrati pa je poudaril, da sklepi in odločbe, ki jih sprejmejo evropski nadzorni organi, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic.

| (4a) | V poročilu Mednarodnega denarnega sklada z dne 16. aprila 2010 z naslovom „Pravičen in tehten prispevek finančnega sektorja“, ki je bilo pripravljeno na zahtevo vrhunskega srečanja G-20 v Pittsburghu, se navaja, da „strošek neuspehov finančnega sektorja bi moral biti zajet v prispevku za finančno stabilnost in tudi krit iz tega prispevka, ki je povezan s kredibilnim in učinkovitim reševalnim mehanizmom. Če bo primerno opredeljen, bo reševalni mehanizem preprečeval, da bi bile vlade v prihodnje prisiljene reševati ustanove, ki so preveč pomembne, prevelike ali medsebojno preveč povezane, da bi propadle“. |
| --- | --- |

(4a)

V poročilu Mednarodnega denarnega sklada z dne 16. aprila 2010 z naslovom „Pravičen in tehten prispevek finančnega sektorja“, ki je bilo pripravljeno na zahtevo vrhunskega srečanja G-20 v Pittsburghu, se navaja, da „strošek neuspehov finančnega sektorja bi moral biti zajet v prispevku za finančno stabilnost in tudi krit iz tega prispevka, ki je povezan s kredibilnim in učinkovitim reševalnim mehanizmom. Če bo primerno opredeljen, bo reševalni mehanizem preprečeval, da bi bile vlade v prihodnje prisiljene reševati ustanove, ki so preveč pomembne, prevelike ali medsebojno preveč povezane, da bi propadle“.

| (4b) | V sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 je navedeno tudi, da je kratkoročna bistvena prednostna naloga boljše preprečevanje finančnih kriz in po potrebi boljše ukrepanje v primeru takšne krize, in ki bo glede na posebne odgovornosti finančnega sektorja v sedanji krizi vključila tudi ustrezen prispevek finančnega sektorja. |
| --- | --- |

(4b)

V sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 je navedeno tudi, da je kratkoročna bistvena prednostna naloga boljše preprečevanje finančnih kriz in po potrebi boljše ukrepanje v primeru takšne krize, in ki bo glede na posebne odgovornosti finančnega sektorja v sedanji krizi vključila tudi ustrezen prispevek finančnega sektorja.

| (4c) | Evropski svet je 25. marca 2010 jasno sporočil, da je „napredek potreben zlasti v zvezi z vprašanji, kot so sistemske institucije, finančni instrumenti za krizno upravljanje“. |
| --- | --- |

(4c)

Evropski svet je 25. marca 2010 jasno sporočil, da je „napredek potreben zlasti v zvezi z vprašanji, kot so sistemske institucije, finančni instrumenti za krizno upravljanje“.

| (4d) | Evropski svet je 17. junija 2010 nazadnje izjavil, da bi morale „države članice uvesti sisteme dajatev za finančne institucije, da se zagotovi poštena porazdelitev bremena in vzpostavijo spodbude za obvladovanje sistemskega tveganja. Takšne dajatve bi morale biti del verodostojnega okvira za reševanje“. |
| --- | --- |

(4d)

Evropski svet je 17. junija 2010 nazadnje izjavil, da bi morale „države članice uvesti sisteme dajatev za finančne institucije, da se zagotovi poštena porazdelitev bremena in vzpostavijo spodbude za obvladovanje sistemskega tveganja. Takšne dajatve bi morale biti del verodostojnega okvira za reševanje“.

| (5) | Finančna in gospodarska kriza je povzročila dejanska in resna tveganja za stabilnost
  finančnega sistema in delovanja
  notranjega trga. Obnovitev in vzdrževanje stabilnega in zanesljivega finančnega sistema je nepogrešljiv pogoj za ohranjanje zaupanja in skladnosti na notranjem trgu ter s tem za ohranjanje in izboljšanje pogojev za vzpostavitev v celoti integriranega in delujočega notranjega trga na področju finančnih storitev. Poleg tega globlji in bolj integrirani finančni trgi zagotavljajo boljše priložnosti za financiranje in razpršitev tveganja ter tako prispevajo k izboljšanju sposobnosti gospodarstev za obvladovanje pretresov. |
| --- | --- |

(5)

Finančna in gospodarska kriza je povzročila dejanska in resna tveganja za stabilnost
  finančnega sistema in delovanja
  notranjega trga. Obnovitev in vzdrževanje stabilnega in zanesljivega finančnega sistema je nepogrešljiv pogoj za ohranjanje zaupanja in skladnosti na notranjem trgu ter s tem za ohranjanje in izboljšanje pogojev za vzpostavitev v celoti integriranega in delujočega notranjega trga na področju finančnih storitev. Poleg tega globlji in bolj integrirani finančni trgi zagotavljajo boljše priložnosti za financiranje in razpršitev tveganja ter tako prispevajo k izboljšanju sposobnosti gospodarstev za obvladovanje pretresov.

| (6) | Unija
  je dosegla vse, kar je mogoče doseči s sedanjim statusom evropskih nadzornih odborov ▐.
  Unija
  ne more ostati v položaju, ko ni nobenega mehanizma za zagotovitev, da nacionalni nadzorni organi sprejemajo najboljše mogoče nadzorne odločitve za mednarodne institucije, ko ni zadostnega sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi nadzornimi organi, ko skupni ukrepi nacionalnih organov zaradi upoštevanja najrazličnejših regulativnih in nadzornih zahtev zahtevajo zapleteno ureditev, ko so nacionalne rešitve najpogosteje edina izvedljiva možnost pri odzivu na težave na evropski ravni in ko obstajajo različne razlage istega pravnega besedila. Za odpravljanje teh pomanjkljivosti ter zagotovitev sistema, ki je v skladu s ciljem stabilnega in enotnega finančnega trga
  Unije
  za finančne storitve ter nacionalne nadzorne organe povezuje v močno mrežo
  Unije
  , je treba oblikovati evropski sistem
  finančnih
  nadzornih organov. |
| --- | --- |

(6)

Unija
  je dosegla vse, kar je mogoče doseči s sedanjim statusom evropskih nadzornih odborov ▐.
  Unija
  ne more ostati v položaju, ko ni nobenega mehanizma za zagotovitev, da nacionalni nadzorni organi sprejemajo najboljše mogoče nadzorne odločitve za mednarodne institucije, ko ni zadostnega sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi nadzornimi organi, ko skupni ukrepi nacionalnih organov zaradi upoštevanja najrazličnejših regulativnih in nadzornih zahtev zahtevajo zapleteno ureditev, ko so nacionalne rešitve najpogosteje edina izvedljiva možnost pri odzivu na težave na evropski ravni in ko obstajajo različne razlage istega pravnega besedila. Za odpravljanje teh pomanjkljivosti ter zagotovitev sistema, ki je v skladu s ciljem stabilnega in enotnega finančnega trga
  Unije
  za finančne storitve ter nacionalne nadzorne organe povezuje v močno mrežo
  Unije
  , je treba oblikovati evropski sistem
  finančnih
  nadzornih organov.

| (7) | Evropski sistem finančnih nadzornih organov mora biti
  povezana
  mreža nacionalnih nadzornih organov in nadzornih organov
  Unije
  , pri čemer vsakodnevni nadzor nad finančnimi institucijami ostaja na nacionalni ravni ▐.
  Evropski nadzorni organ (organ) bi moral imeti vodilno vlogo v kolegijih nadzornikov, ki nadzirajo čezmejne finančne institucije, prav tako je treba za njih opredeliti jasne nadzorne norme. Ta organ bi moral nameniti posebno pozornost finančnim institucijam, ki lahko predstavljajo sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije, če nacionalni organ ni bil uspešen pri izvajanju svojih pooblastil.
  Doseči je treba tudi večjo usklajenost in skladno uporabo pravil za finančne institucije in trge po vsej
  Uniji
  . Poleg
  organa,
  Evropskega
  nadzornega
  organa
  (zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega
  organa
  (vrednostni papirji in trgi)
  je treba ustanoviti Evropski
  nadzorni
  organ
  (skupni odbor)
  .
  Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) bi moral biti del Evropskega sistema finančnih nadzornih organov (ESFS). |
| --- | --- |

(7)

Evropski sistem finančnih nadzornih organov mora biti
  povezana
  mreža nacionalnih nadzornih organov in nadzornih organov
  Unije
  , pri čemer vsakodnevni nadzor nad finančnimi institucijami ostaja na nacionalni ravni ▐.
  Evropski nadzorni organ (organ) bi moral imeti vodilno vlogo v kolegijih nadzornikov, ki nadzirajo čezmejne finančne institucije, prav tako je treba za njih opredeliti jasne nadzorne norme. Ta organ bi moral nameniti posebno pozornost finančnim institucijam, ki lahko predstavljajo sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije, če nacionalni organ ni bil uspešen pri izvajanju svojih pooblastil.
  Doseči je treba tudi večjo usklajenost in skladno uporabo pravil za finančne institucije in trge po vsej
  Uniji
  . Poleg
  organa,
  Evropskega
  nadzornega
  organa
  (zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega
  organa
  (vrednostni papirji in trgi)
  je treba ustanoviti Evropski
  nadzorni
  organ
  (skupni odbor)
  .
  Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) bi moral biti del Evropskega sistema finančnih nadzornih organov (ESFS).

| (8) | Evropski nadzorni
  organ nadomesti
  Odbor evropskih bančnih nadzornikov, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/78/ES (14), Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen v sklepom Komisije 2009/79/ES (15) in Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/77/ES (16), ter
  prevzame
  vse naloge in pristojnosti navedenih odborov
  , vključno po potrebi z nadaljevanjem tekočega dela in projektov
  . Obseg delovanja vsakega organa je treba jasno opredeliti. Kadar to zahtevajo institucionalni razlogi in pristojnosti, določene v Pogodbi
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , je treba v mrežo nadzornih dejavnosti vključiti tudi Komisijo. |
| --- | --- |

(8)

Evropski nadzorni
  organ nadomesti
  Odbor evropskih bančnih nadzornikov, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/78/ES (14), Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen v sklepom Komisije 2009/79/ES (15) in Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/77/ES (16), ter
  prevzame
  vse naloge in pristojnosti navedenih odborov
  , vključno po potrebi z nadaljevanjem tekočega dela in projektov
  . Obseg delovanja vsakega organa je treba jasno opredeliti. Kadar to zahtevajo institucionalni razlogi in pristojnosti, določene v Pogodbi
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , je treba v mrežo nadzornih dejavnosti vključiti tudi Komisijo.

| (9) | Organ
  mora prispevati k izboljšanju delovanja notranjega trga, zlasti ▐ z zagotavljanjem visoke, učinkovite in skladne stopnje zakonske ureditve in nadzora ob upoštevanju različnih interesov vseh držav članic
  in različne narave finančnih institucij. Organ mora varovati javne vrednote, kot so stabilnost finančnega sistema, preglednost trgov in finančnih produktov ter zaščita
  deponentov in vlagateljev
  . Organ bi moral prav tako preprečiti regulativno arbitražo in zagotoviti enake konkurenčne pogoje
  ter
  okrepiti mednarodno usklajevanje
  nadzora v korist gospodarstva na splošno, vključno s finančnimi institucijami ter drugimi zainteresiranimi stranmi, potrošniki in zaposlenimi.
  Njegove naloge bi morale vključevati tudi spodbujanje konvergence nadzora, svetovanje institucijam EU na področju regulacije in nadzora bančništva, plačil in elektronskega denarja ter s tem povezanih vprašanj upravljanja podjetij, revizij in finančnega poročanja. Organu bi morali podeliti tudi splošno nadzorno odgovornost za obstoječe in nove finančne produkte/vrste transakcij. |
| --- | --- |

(9)

Organ
  mora prispevati k izboljšanju delovanja notranjega trga, zlasti ▐ z zagotavljanjem visoke, učinkovite in skladne stopnje zakonske ureditve in nadzora ob upoštevanju različnih interesov vseh držav članic
  in različne narave finančnih institucij. Organ mora varovati javne vrednote, kot so stabilnost finančnega sistema, preglednost trgov in finančnih produktov ter zaščita
  deponentov in vlagateljev
  . Organ bi moral prav tako preprečiti regulativno arbitražo in zagotoviti enake konkurenčne pogoje
  ter
  okrepiti mednarodno usklajevanje
  nadzora v korist gospodarstva na splošno, vključno s finančnimi institucijami ter drugimi zainteresiranimi stranmi, potrošniki in zaposlenimi.
  Njegove naloge bi morale vključevati tudi spodbujanje konvergence nadzora, svetovanje institucijam EU na področju regulacije in nadzora bančništva, plačil in elektronskega denarja ter s tem povezanih vprašanj upravljanja podjetij, revizij in finančnega poročanja. Organu bi morali podeliti tudi splošno nadzorno odgovornost za obstoječe in nove finančne produkte/vrste transakcij.

| (9a) | Organ bo ustrezno upošteval učinek svojih dejavnosti na konkurenčnost in inovativnost v okviru notranjega trga, globalno konkurenčnost Unije, finančno vključenost in novo strategijo Unije za delovna mesta in rast. |
| --- | --- |

(9a)

Organ bo ustrezno upošteval učinek svojih dejavnosti na konkurenčnost in inovativnost v okviru notranjega trga, globalno konkurenčnost Unije, finančno vključenost in novo strategijo Unije za delovna mesta in rast.

| (9b) | Za uresničevanje svojih ciljev bi moral organ imeti status pravne osebe ter biti upravno in finančno neodvisen. Organu je treba dodeliti „pristojnosti za preverjanje skladnosti z zakonodajo, zlasti vprašanj v zvezi s sistemskim tveganjem in čezmejnimi tveganji“ (Baselski odbor za bančni nadzor). |
| --- | --- |

(9b)

Za uresničevanje svojih ciljev bi moral organ imeti status pravne osebe ter biti upravno in finančno neodvisen. Organu je treba dodeliti „pristojnosti za preverjanje skladnosti z zakonodajo, zlasti vprašanj v zvezi s sistemskim tveganjem in čezmejnimi tveganji“ (Baselski odbor za bančni nadzor).

| (9c) | Mednarodni organi (Mednarodni denarni sklad, Odbor za finančno stabilnost in Banka za mednarodne poravnave) so sistemsko tveganje opredelili kot „tveganje za prekinitev finančnih storitev, ki jo (i) povzroči oslabitev celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki (ii) lahko ima resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne“. |
| --- | --- |

(9c)

Mednarodni organi (Mednarodni denarni sklad, Odbor za finančno stabilnost in Banka za mednarodne poravnave) so sistemsko tveganje opredelili kot „tveganje za prekinitev finančnih storitev, ki jo (i) povzroči oslabitev celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki (ii) lahko ima resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne“.

| (9d) | Čezmejno tveganje v skladu z opredelitvijo teh institucij vključuje vsa tveganja, ki jih povzročajo gospodarska neravnovesja ali finančne motnje v vseh ali v nekaterih delih Unije, ki bi lahko imele velike negativne posledice za transakcije med nosilci gospodarskih dejavnosti dveh ali več držav članic, za delovanje notranjega trga ali za javne finance v Uniji ali kateri koli njeni državi članici. |
| --- | --- |

(9d)

Čezmejno tveganje v skladu z opredelitvijo teh institucij vključuje vsa tveganja, ki jih povzročajo gospodarska neravnovesja ali finančne motnje v vseh ali v nekaterih delih Unije, ki bi lahko imele velike negativne posledice za transakcije med nosilci gospodarskih dejavnosti dveh ali več držav članic, za delovanje notranjega trga ali za javne finance v Uniji ali kateri koli njeni državi članici.

| (10) | Sodišče
  Evropske unije
  je v sodbi z dne 2. maja 2006 v zadevi C-217/04 (Združeno kraljestvo proti Evropskemu parlamentu in Svetu)
  razsodilo
  , da
  : „iz ničesar v besedilu člena 95 ES [zdaj člen 114 PDEU] se ne da sklepati, da bi morali biti ukrepi, ki jih je sprejel zakonodajalec Skupnosti, naslovljeni samo na države članice. Lahko se namreč izkaže, da je, po presoji tega zakonodajalca, nujno ustanoviti organ Skupnosti, katerega naloga je prispevati k uresničitvi postopka usklajevanja v položajih, v katerih se kot primerno kaže sprejetje neobvezujočih spremljevalnih in okvirnih ukrepov zaradi olajševanja enotnega izvajanja in uporabe predpisov, ki temeljijo na tej določbi.“
  Cilj in naloge organa, tj. pomagati pristojnim nacionalnim nadzornim organom pri dosledni razlagi in uporabi pravil
  Unije
  ter prispevati k finančni stabilnosti, potrebni za finančno integracijo, so tesno povezani s cilji pravnega reda
  Unije
  v zvezi z notranjim trgom za finančne storitve. Zato je treba organ ustanoviti na podlagi
  člena 114 PDEU
  . |
| --- | --- |

(10)

Sodišče
  Evropske unije
  je v sodbi z dne 2. maja 2006 v zadevi C-217/04 (Združeno kraljestvo proti Evropskemu parlamentu in Svetu)
  razsodilo
  , da
  : „iz ničesar v besedilu člena 95 ES [zdaj člen 114 PDEU] se ne da sklepati, da bi morali biti ukrepi, ki jih je sprejel zakonodajalec Skupnosti, naslovljeni samo na države članice. Lahko se namreč izkaže, da je, po presoji tega zakonodajalca, nujno ustanoviti organ Skupnosti, katerega naloga je prispevati k uresničitvi postopka usklajevanja v položajih, v katerih se kot primerno kaže sprejetje neobvezujočih spremljevalnih in okvirnih ukrepov zaradi olajševanja enotnega izvajanja in uporabe predpisov, ki temeljijo na tej določbi.“
  Cilj in naloge organa, tj. pomagati pristojnim nacionalnim nadzornim organom pri dosledni razlagi in uporabi pravil
  Unije
  ter prispevati k finančni stabilnosti, potrebni za finančno integracijo, so tesno povezani s cilji pravnega reda
  Unije
  v zvezi z notranjim trgom za finančne storitve. Zato je treba organ ustanoviti na podlagi
  člena 114 PDEU
  .

| (11) | Pravni dokumenti, v katerih so določene naloge pristojnih organov držav članic, vključno z njihovim medsebojnim sodelovanjem in sodelovanjem s Komisijo, so: Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (17), Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (18) in Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (19). |
| --- | --- |

(11)

Pravni dokumenti, v katerih so določene naloge pristojnih organov držav članic, vključno z njihovim medsebojnim sodelovanjem in sodelovanjem s Komisijo, so: Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (17), Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (18) in Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (19).

| (12) | Obstoječa zakonodaja
  Unije
  , ki ureja področje, zajeto v tej uredbi, vključuje tudi Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (20),
  Uredbo (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (21), Direktivo 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (22) ter ustrezne dele Direktive
  Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (23),
  Direktive
  Evropskega parlamenta in Sveta 2002/65/ES z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (24)

  in Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu

   (25). |
| --- | --- |

(12)

Obstoječa zakonodaja
  Unije
  , ki ureja področje, zajeto v tej uredbi, vključuje tudi Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (20),
  Uredbo (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (21), Direktivo 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (22) ter ustrezne dele Direktive
  Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (23),
  Direktive
  Evropskega parlamenta in Sveta 2002/65/ES z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (24)

  in Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu

   (25).

| (13) | Zaželeno je, da organ spodbuja usklajen pristop na področju zajamčenih vlog za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in enakovredne obravnave deponentov po vsej
  Uniji
  . Ker so sistemi zajamčenih vlog predmet upravnega nadzora v njihovih državah članicah in ne regulativnega nadzora, mora biti organ sposoben uresničevati svoja pooblastila na podlagi te uredbe v zvezi s sistemom zajamčenih vlog in njegovim upravljavcem.
  Vloga organa se pregleda, ko bo ustanovljen Evropski sklad za zajamčene vloge. |
| --- | --- |

(13)

Zaželeno je, da organ spodbuja usklajen pristop na področju zajamčenih vlog za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in enakovredne obravnave deponentov po vsej
  Uniji
  . Ker so sistemi zajamčenih vlog predmet upravnega nadzora v njihovih državah članicah in ne regulativnega nadzora, mora biti organ sposoben uresničevati svoja pooblastila na podlagi te uredbe v zvezi s sistemom zajamčenih vlog in njegovim upravljavcem.
  Vloga organa se pregleda, ko bo ustanovljen Evropski sklad za zajamčene vloge.

| (14) | Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih
  regulativnih
  tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita deponentov, vlagateljev in potrošnikov po
  vsej Uniji
  . Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu
  Unije
  , zaupa priprava osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev.
  Komisija bi morala potrditi te regulativne in izvedbene tehnične standarde v skladu s členom 290 PDEU, da se jim zagotovi zavezujoč pravni učinek. |
| --- | --- |

(14)

Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih
  regulativnih
  tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita deponentov, vlagateljev in potrošnikov po
  vsej Uniji
  . Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu
  Unije
  , zaupa priprava osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev.
  Komisija bi morala potrditi te regulativne in izvedbene tehnične standarde v skladu s členom 290 PDEU, da se jim zagotovi zavezujoč pravni učinek.

| (15) | Osnutke regulativnih tehničnih standardov bi morali spreminjati le v zelo omejenem obsegu in v izjemnih okoliščinah ter pod pogojem, da je organ v tesnem stiku s finančnimi trgi in je seznanjen z njihovim vsakodnevnim delom. Spremeniti bi jih bilo treba, če na primer ne bi bili združljivi s pravom Unije, ne bi upoštevali načela sorazmernosti ali bi pomenili kršitev temeljnih načel notranjega trga za finančne storitve, kot so odraženi v pravnem redu Unije za področje finančnih storitev. Komisija brez predhodne uskladitve z organom ne bi smela spremeniti vsebine tehničnih standardov, ki jih je pripravil. Za zagotovitev nemotenega in hitrega postopka za sprejetje teh standardov je treba Komisiji določiti časovni rok za odločitev o njihovi potrditvi. |
| --- | --- |

(15)

Osnutke regulativnih tehničnih standardov bi morali spreminjati le v zelo omejenem obsegu in v izjemnih okoliščinah ter pod pogojem, da je organ v tesnem stiku s finančnimi trgi in je seznanjen z njihovim vsakodnevnim delom. Spremeniti bi jih bilo treba, če na primer ne bi bili združljivi s pravom Unije, ne bi upoštevali načela sorazmernosti ali bi pomenili kršitev temeljnih načel notranjega trga za finančne storitve, kot so odraženi v pravnem redu Unije za področje finančnih storitev. Komisija brez predhodne uskladitve z organom ne bi smela spremeniti vsebine tehničnih standardov, ki jih je pripravil. Za zagotovitev nemotenega in hitrega postopka za sprejetje teh standardov je treba Komisiji določiti časovni rok za odločitev o njihovi potrditvi.

| (15a) | Komisiji je treba tudi dodeliti pristojnosti za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, kot določa člen 291 PDEU. Regulativni in izvedbeni tehnični standardi morajo upoštevati načelo sorazmernosti, tj. zahteve, določene v teh standardih, bi morale biti sorazmerne z naravo, obsegom in zapletenostjo tveganj, povezanih s poslovanjem zadevne finančne institucije. |
| --- | --- |

(15a)

Komisiji je treba tudi dodeliti pristojnosti za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, kot določa člen 291 PDEU. Regulativni in izvedbeni tehnični standardi morajo upoštevati načelo sorazmernosti, tj. zahteve, določene v teh standardih, bi morale biti sorazmerne z naravo, obsegom in zapletenostjo tveganj, povezanih s poslovanjem zadevne finančne institucije.

| (16) | Organ bi moral imeti na področjih, ki niso zajeta v
  regulativnih
  tehničnih standardih, pooblastila za izdajanje nezavezujočih smernic in priporočil o uporabi zakonodaje
  Unije
  . Za zagotovitev preglednosti in okrepitev upoštevanja teh smernic in priporočil s strani nacionalnih nadzornih organov je treba za nacionalne organe določiti obveznost, da v primeru neupoštevanja teh smernic in priporočil
  objavijo
  svoje razloge za tako ravnanje
  , da se zagotovi popolna preglednost za udeležence na trgu
  . |
| --- | --- |

(16)

Organ bi moral imeti na področjih, ki niso zajeta v
  regulativnih
  tehničnih standardih, pooblastila za izdajanje nezavezujočih smernic in priporočil o uporabi zakonodaje
  Unije
  . Za zagotovitev preglednosti in okrepitev upoštevanja teh smernic in priporočil s strani nacionalnih nadzornih organov je treba za nacionalne organe določiti obveznost, da v primeru neupoštevanja teh smernic in priporočil
  objavijo
  svoje razloge za tako ravnanje
  , da se zagotovi popolna preglednost za udeležence na trgu
  .

| (17) | Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe zakonodaje
  Unije
  je osnovni pogoj za integriteto,
  preglednost,
  učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov, stabilnost finančnega sistema in nevtralne konkurenčne pogoje za finančne institucije v
  Uniji
  . Zato je treba vzpostaviti mehanizem, s katerim organ obravnava primere
  neuporabe
  ali
  nepravilne
  uporabe
  , ki pomeni kršitev
  zakonodaje
  Unije
  . Ta mehanizem je treba uporabljati na področjih, kjer so z zakonodajo
  Unije
  opredeljene jasne in brezpogojne obveznosti. |
| --- | --- |

(17)

Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe zakonodaje
  Unije
  je osnovni pogoj za integriteto,
  preglednost,
  učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov, stabilnost finančnega sistema in nevtralne konkurenčne pogoje za finančne institucije v
  Uniji
  . Zato je treba vzpostaviti mehanizem, s katerim organ obravnava primere
  neuporabe
  ali
  nepravilne
  uporabe
  , ki pomeni kršitev
  zakonodaje
  Unije
  . Ta mehanizem je treba uporabljati na področjih, kjer so z zakonodajo
  Unije
  opredeljene jasne in brezpogojne obveznosti.

| (18) | Da se omogoči ustrezen odziv na primere nepravilne ali nezadostne uporabe zakonodaje
  Unije
  , je treba uporabiti tristopenjski mehanizem. Na prvi stopnji je treba organu dodeliti pooblastila za preiskavo domnevno nepravilne ali nezadostne uporabe obveznosti iz prava
  Unije
  pri nadzorni praksi nacionalnih organov, pri čemer na koncu izda priporočilo.
  Kadar pristojni nacionalni organ ne upošteva priporočila, bi morala biti Komisija pooblaščena, da izda uradno mnenje, v katerem upošteva priporočilo organa in od pristojnega organa zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s pravom Unije. |
| --- | --- |

(18)

Da se omogoči ustrezen odziv na primere nepravilne ali nezadostne uporabe zakonodaje
  Unije
  , je treba uporabiti tristopenjski mehanizem. Na prvi stopnji je treba organu dodeliti pooblastila za preiskavo domnevno nepravilne ali nezadostne uporabe obveznosti iz prava
  Unije
  pri nadzorni praksi nacionalnih organov, pri čemer na koncu izda priporočilo.
  Kadar pristojni nacionalni organ ne upošteva priporočila, bi morala biti Komisija pooblaščena, da izda uradno mnenje, v katerem upošteva priporočilo organa in od pristojnega organa zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s pravom Unije.

| (19) | Kadar nacionalni organ ne ravna v skladu s priporočilom
  v roku, ki ga je določil organ
  ,
  slednji
  na zadevni nacionalni nadzorni organ
  nemudoma
  naslovi odločbo za zagotovitev spoštovanja prava
  Unije
  , s čimer se ustvarijo neposredni pravni učinki, na katere se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči in organi ter jih uveljaviti na podlagi
  člena 258 PDEU
  . |
| --- | --- |

(19)

Kadar nacionalni organ ne ravna v skladu s priporočilom
  v roku, ki ga je določil organ
  ,
  slednji
  na zadevni nacionalni nadzorni organ
  nemudoma
  naslovi odločbo za zagotovitev spoštovanja prava
  Unije
  , s čimer se ustvarijo neposredni pravni učinki, na katere se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči in organi ter jih uveljaviti na podlagi
  člena 258 PDEU
  .

| (20) | Organu je treba za obvladovanje izjemnih primerov, ko zadevni pristojni organ dolgo časa ne ukrepa, dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, naslovljene na posamezne finančne institucije. To pooblastilo je treba omejiti na izjemne okoliščine, v katerih pristojni organ ne ravna v skladu z
  uradnim mnenjem
  , ki
  je naslovljeno
  nanj, in v katerih se pravo
  Unije
  zaradi obstoječih ali prihodnjih uredb EU neposredno uporablja za finančne institucije.
  V zvezi s tem Evropski parlament in Svet z zanimanjem pričakujeta izvajanje programa Komisije za leto 2010, zlasti kar zadeva predlog reforme direktive o kapitalskih zahtevah. |
| --- | --- |

(20)

Organu je treba za obvladovanje izjemnih primerov, ko zadevni pristojni organ dolgo časa ne ukrepa, dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, naslovljene na posamezne finančne institucije. To pooblastilo je treba omejiti na izjemne okoliščine, v katerih pristojni organ ne ravna v skladu z
  uradnim mnenjem
  , ki
  je naslovljeno
  nanj, in v katerih se pravo
  Unije
  zaradi obstoječih ali prihodnjih uredb EU neposredno uporablja za finančne institucije.
  V zvezi s tem Evropski parlament in Svet z zanimanjem pričakujeta izvajanje programa Komisije za leto 2010, zlasti kar zadeva predlog reforme direktive o kapitalskih zahtevah.

| (21) | Resne grožnje za pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  zahtevajo hiter in usklajen odziv na ravni
  Unije
  . Zato mora imeti organ možnost, da od nacionalnih nadzornih organov zahteva sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje stanja v izrednih razmerah.
  Ob upoštevanju občutljivosti tega vprašanja bi bilo treba za razglasitev izrednih razmer pooblastiti Komisijo, da lahko to stori na lastno pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, ESRB ali organa. Če bi Evropski parlament, Svet, ESRB ali evropski nadzorni organ ocenil, da obstaja verjetnost za nastanek izrednih razmer, bi moral vzpostaviti stik s Komisijo. V tem procesu je ustrezna skrb za zaupnost izjemno pomembna. Če Komisija ugotovi obstoj izrednih razmer, o tem ustrezno obvesti Evropski parlament in Svet. |
| --- | --- |

(21)

Resne grožnje za pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  zahtevajo hiter in usklajen odziv na ravni
  Unije
  . Zato mora imeti organ možnost, da od nacionalnih nadzornih organov zahteva sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje stanja v izrednih razmerah.
  Ob upoštevanju občutljivosti tega vprašanja bi bilo treba za razglasitev izrednih razmer pooblastiti Komisijo, da lahko to stori na lastno pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, ESRB ali organa. Če bi Evropski parlament, Svet, ESRB ali evropski nadzorni organ ocenil, da obstaja verjetnost za nastanek izrednih razmer, bi moral vzpostaviti stik s Komisijo. V tem procesu je ustrezna skrb za zaupnost izjemno pomembna. Če Komisija ugotovi obstoj izrednih razmer, o tem ustrezno obvesti Evropski parlament in Svet.

| (22) | Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega nadzora ter uravnoteženega upoštevanja položaja pristojnih organov v različnih državah članicah mora imeti organ pristojnost za reševanje sporov med temi pristojnimi organi, tudi v kolegijih nadzornih organov, pri čemer imajo njegove odločitve zavezujoč učinek. Omogočiti je treba spravni postopek, med katerim lahko pristojni organi dosežejo sporazum.
  Če ne pride do sporazuma, bi moral organ od zadevnih pristojnih organov zahtevati, da izvedejo določene ukrepe ali da ne ukrepajo, da bi razrešili zadevo in zagotovili spoštovanje zakonodaje EU z zavezujočimi učinki za zadevne pristojne organe. V primerih, ko ustrezna zakonodaja EU podeljuje diskrecijo pristojnim organom držav članic, odločitve, ki jih sprejme evropski nadzorni organ, ne morejo nadomestiti izvajanja diskrecije, ki je v skladu z zakonodajo Unije. V primeru neukrepanja zadevnih nacionalnih nadzornih organov je treba organu dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Skupnosti, ki se neposredno uporablja zanje. |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega nadzora ter uravnoteženega upoštevanja položaja pristojnih organov v različnih državah članicah mora imeti organ pristojnost za reševanje sporov med temi pristojnimi organi, tudi v kolegijih nadzornih organov, pri čemer imajo njegove odločitve zavezujoč učinek. Omogočiti je treba spravni postopek, med katerim lahko pristojni organi dosežejo sporazum.
  Če ne pride do sporazuma, bi moral organ od zadevnih pristojnih organov zahtevati, da izvedejo določene ukrepe ali da ne ukrepajo, da bi razrešili zadevo in zagotovili spoštovanje zakonodaje EU z zavezujočimi učinki za zadevne pristojne organe. V primerih, ko ustrezna zakonodaja EU podeljuje diskrecijo pristojnim organom držav članic, odločitve, ki jih sprejme evropski nadzorni organ, ne morejo nadomestiti izvajanja diskrecije, ki je v skladu z zakonodajo Unije. V primeru neukrepanja zadevnih nacionalnih nadzornih organov je treba organu dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Skupnosti, ki se neposredno uporablja zanje.

| (22a) | Kriza je pokazala, da je samo sodelovanje med nacionalnimi organi, katerih pravna pristojnost seže le do nacionalnih meja, popolnoma neustrezno za nadziranje finančnih institucij, ki delujejo čezmejno. |
| --- | --- |

(22a)

Kriza je pokazala, da je samo sodelovanje med nacionalnimi organi, katerih pravna pristojnost seže le do nacionalnih meja, popolnoma neustrezno za nadziranje finančnih institucij, ki delujejo čezmejno.

| (22b) | Poleg tega „sedanje ureditve, ki so kombinacija omogočanja odpiranja podružnic, nadzora matične države in zgolj nacionalnega zavarovanja depozitov, niso trdna osnova za prihodnjo regulacijo in nadzor nad evropskimi čezmejnimi bankami, ki poslujejo s prebivalstvom“ (Turnerjevo poročilo). |
| --- | --- |

(22b)

Poleg tega „sedanje ureditve, ki so kombinacija omogočanja odpiranja podružnic, nadzora matične države in zgolj nacionalnega zavarovanja depozitov, niso trdna osnova za prihodnjo regulacijo in nadzor nad evropskimi čezmejnimi bankami, ki poslujejo s prebivalstvom“ (Turnerjevo poročilo).

| (22c) | Kot je zapisano tudi v Turnerjevem poročilu: „Smotrnejša ureditev zahteva ali povečane nacionalne pristojnosti, zaradi česar bi bil enotni trg manj odprt, ali večjo stopnjo integracije.“„Nacionalna“ rešitev pomeni, da bi lahko država od tujih institucij zahtevala, da delujejo samo prek hčerinskih podjetij, ne pa prek podružnic, ter nadzorovala kapital in likvidnost bank, ki v državi delujejo, kar bi povzročilo več protekcionizma. „Evropska“ rešitev poziva k okrepitvi organa v okviru kolegija nadzornikov in k povečanju nadzora nad finančnimi institucijami, ki predstavljajo sistemsko tveganje. |
| --- | --- |

(22c)

Kot je zapisano tudi v Turnerjevem poročilu: „Smotrnejša ureditev zahteva ali povečane nacionalne pristojnosti, zaradi česar bi bil enotni trg manj odprt, ali večjo stopnjo integracije.“„Nacionalna“ rešitev pomeni, da bi lahko država od tujih institucij zahtevala, da delujejo samo prek hčerinskih podjetij, ne pa prek podružnic, ter nadzorovala kapital in likvidnost bank, ki v državi delujejo, kar bi povzročilo več protekcionizma. „Evropska“ rešitev poziva k okrepitvi organa v okviru kolegija nadzornikov in k povečanju nadzora nad finančnimi institucijami, ki predstavljajo sistemsko tveganje.

| (23) | Kolegiji nadzornih organov imajo pomembno vlogo pri učinkovitem, uspešnem in doslednem nadzoru nad finančnimi institucijami, ki delujejo čezmejno. Organ mora imeti
  vodilno vlogo in
  polnopravno pravico do udeležbe v kolegijih nadzornih organov, da se racionalizira delovanje kolegijev in proces izmenjave informacij znotraj njih ter okrepi približevanje in usklajenost kolegijev pri uporabi prava
  Unije
  .
  Kot je navedeno tudi v de Larosièrovem poročilu, se je treba „izogniti ovirani konkurenci in regulativni arbitraži zaradi različnih nadzornih praks, saj lahko ogrozita finančno stabilnost – med drugim s spodbuditvijo prenosa finančnih dejavnosti v države, kje je nadzor bolj ohlapen. Nadzorni sistem mora biti razumljen kot pravičen in uravnotežen“. |
| --- | --- |

(23)

Kolegiji nadzornih organov imajo pomembno vlogo pri učinkovitem, uspešnem in doslednem nadzoru nad finančnimi institucijami, ki delujejo čezmejno. Organ mora imeti
  vodilno vlogo in
  polnopravno pravico do udeležbe v kolegijih nadzornih organov, da se racionalizira delovanje kolegijev in proces izmenjave informacij znotraj njih ter okrepi približevanje in usklajenost kolegijev pri uporabi prava
  Unije
  .
  Kot je navedeno tudi v de Larosièrovem poročilu, se je treba „izogniti ovirani konkurenci in regulativni arbitraži zaradi različnih nadzornih praks, saj lahko ogrozita finančno stabilnost – med drugim s spodbuditvijo prenosa finančnih dejavnosti v države, kje je nadzor bolj ohlapen. Nadzorni sistem mora biti razumljen kot pravičen in uravnotežen“.

| (23a) | Organ in nacionalni nadzorniki bi morali okrepiti nadzor nad finančnimi institucijami, ki ustrezajo merilom za sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije in povzročil škodo realnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

(23a)

Organ in nacionalni nadzorniki bi morali okrepiti nadzor nad finančnimi institucijami, ki ustrezajo merilom za sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije in povzročil škodo realnemu gospodarstvu.

| (23b) | Treba je opredeliti sistemsko tveganje in pri tem upoštevati mednarodne standarde, zlasti tiste, ki jih je sprejel Odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad, Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov in skupina G-20. Medsebojna povezanost, zamenljivost in pravočasnost so najpogosteje uporabljena merila za opredelitev sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(23b)

Treba je opredeliti sistemsko tveganje in pri tem upoštevati mednarodne standarde, zlasti tiste, ki jih je sprejel Odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad, Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov in skupina G-20. Medsebojna povezanost, zamenljivost in pravočasnost so najpogosteje uporabljena merila za opredelitev sistemskega tveganja.

| (23c) | Treba je vzpostaviti okvir za obravnavanje institucij v težavah, kar bo omogočilo, da se stabilizirajo ali ukinejo, ker „je bilo jasno dokazano, da so vložki med bančno krizo visoki za vlado in za celotno družbo, ker takšne razmere lahko potencialno ogrozijo finančno stabilnost in stvarno gospodarstvo“ (de Larosièrovo poročilo). Komisija bi morala pripraviti ustrezne predloge za vzpostavitev novega okvira za obvladovanje finančne krize. Ključni elementi kriznega upravljanja so skupna pravila in instrumenti za reševanje finančnega položaja (izvajanje in financiranje reševanja velikih, čezmejnih in/ali povezanih institucij v krizi). |
| --- | --- |

(23c)

Treba je vzpostaviti okvir za obravnavanje institucij v težavah, kar bo omogočilo, da se stabilizirajo ali ukinejo, ker „je bilo jasno dokazano, da so vložki med bančno krizo visoki za vlado in za celotno družbo, ker takšne razmere lahko potencialno ogrozijo finančno stabilnost in stvarno gospodarstvo“ (de Larosièrovo poročilo). Komisija bi morala pripraviti ustrezne predloge za vzpostavitev novega okvira za obvladovanje finančne krize. Ključni elementi kriznega upravljanja so skupna pravila in instrumenti za reševanje finančnega položaja (izvajanje in financiranje reševanja velikih, čezmejnih in/ali povezanih institucij v krizi).

| (23d) | Treba je ustanoviti Evropski sklad za zajamčene vloge, da se zagotovi soodgovornost čezmejnih finančnih institucij, zaščitijo interesi deponentov v Uniji ter zmanjšajo stroški za davkoplačevalce v primeru sistemske finančne krize. Sklad na ravni EU se zdi najučinkovitejši način za zaščito interesov deponentov in najboljša obramba proti izkrivljanju konkurence. Ne glede na to je jasno, da so pristopi EU nujno bolj zapleteni in so nekatere države članice že začele pripravljati ali celo izvajati takšne sheme. Zato bi moral organ zagotoviti, da bodo usklajene vsaj najpomembnejše značilnosti nacionalnih shem. Prav tako bi moral biti sposoben zagotoviti, da se bo od finančnih institucij zahtevalo plačilo samo v eno shemo. |
| --- | --- |

(23d)

Treba je ustanoviti Evropski sklad za zajamčene vloge, da se zagotovi soodgovornost čezmejnih finančnih institucij, zaščitijo interesi deponentov v Uniji ter zmanjšajo stroški za davkoplačevalce v primeru sistemske finančne krize. Sklad na ravni EU se zdi najučinkovitejši način za zaščito interesov deponentov in najboljša obramba proti izkrivljanju konkurence. Ne glede na to je jasno, da so pristopi EU nujno bolj zapleteni in so nekatere države članice že začele pripravljati ali celo izvajati takšne sheme. Zato bi moral organ zagotoviti, da bodo usklajene vsaj najpomembnejše značilnosti nacionalnih shem. Prav tako bi moral biti sposoben zagotoviti, da se bo od finančnih institucij zahtevalo plačilo samo v eno shemo.

| (23e) | Evropski sklad za bančno stabilnost bi moral financirati ustrezno likvidacijo ali sanacijo finančnih institucij v težavah, če bi te lahko ogrozile finančno stabilnost notranjega finančnega trga Unije. Sklad bi bilo treba financirati z ustreznimi prispevki iz finančnega sektorja. Prispevki v sklad bi morali nadomestiti prispevke v nacionalne sklade podobne narave. |
| --- | --- |

(23e)

Evropski sklad za bančno stabilnost bi moral financirati ustrezno likvidacijo ali sanacijo finančnih institucij v težavah, če bi te lahko ogrozile finančno stabilnost notranjega finančnega trga Unije. Sklad bi bilo treba financirati z ustreznimi prispevki iz finančnega sektorja. Prispevki v sklad bi morali nadomestiti prispevke v nacionalne sklade podobne narave.

| (24) | Prenos nalog in odgovornosti je lahko uporaben instrument za delovanje mreže nadzornih organov, da se zmanjša podvajanje nadzornih nalog, okrepi sodelovanje ter s tem racionalizira nadzorni postopek in zmanjša obremenitev finančnih institucij
  , zlasti finančnih institucij, ki nimajo evropske razsežnosti
  . Zato mora Uredba zagotoviti jasno pravno podlago za tak prenos. Prenos nalog pomeni, da naloge namesto odgovornega organa izvaja drug nadzorni organ, medtem ko je za nadzorne odločbe/sklepe še vedno odgovoren organ, ki je naloge prenesel. S prenosom odgovornosti
  bi moral imeti
  nacionalni nadzorni organ, na katerega se prenesejo naloge,
  možnost
  sam
  odločati
  o posameznem vprašanju v zvezi z nadzorom namesto
  organa ali
  drugega nacionalnega nadzornega organa. Prenose mora urejati načelo, da se pristojnost za nadzor dodeli nadzornemu organu, ki je ustrezen za sprejemanje ukrepov na tem področju. Prerazporeditev odgovornosti
  bi bila
  ustrezna na primer zaradi ekonomije obsega, usklajenosti pri skupinskem nadzoru in optimalne uporabe tehničnega strokovnega znanja v nacionalnih nadzornih organih. Z ustrezno zakonodajo
  Unije
  se lahko nadalje opredelijo načela za prerazporeditev odgovornosti na podlagi sporazuma. Organ mora na vse ustrezne načine omogočiti
  in nadzorovati
  sporazume o prenosu pooblastil med nacionalnimi nadzornimi organi. Vnaprej ga je treba obvestiti o nameravanih sporazumih o prenosu pooblastil, da lahko po potrebi poda mnenje. Objavo takih sporazumov je treba centralizirati za zagotovitev pravočasnih, preglednih in enostavno dostopnih informacij o sporazumih za vse zadevne strani.
  Poleg tega mora tudi zbirati in razširjati primere dobrih praks na področju prenosa nalog in sporazumov o prenosu. |
| --- | --- |

(24)

Prenos nalog in odgovornosti je lahko uporaben instrument za delovanje mreže nadzornih organov, da se zmanjša podvajanje nadzornih nalog, okrepi sodelovanje ter s tem racionalizira nadzorni postopek in zmanjša obremenitev finančnih institucij
  , zlasti finančnih institucij, ki nimajo evropske razsežnosti
  . Zato mora Uredba zagotoviti jasno pravno podlago za tak prenos. Prenos nalog pomeni, da naloge namesto odgovornega organa izvaja drug nadzorni organ, medtem ko je za nadzorne odločbe/sklepe še vedno odgovoren organ, ki je naloge prenesel. S prenosom odgovornosti
  bi moral imeti
  nacionalni nadzorni organ, na katerega se prenesejo naloge,
  možnost
  sam
  odločati
  o posameznem vprašanju v zvezi z nadzorom namesto
  organa ali
  drugega nacionalnega nadzornega organa. Prenose mora urejati načelo, da se pristojnost za nadzor dodeli nadzornemu organu, ki je ustrezen za sprejemanje ukrepov na tem področju. Prerazporeditev odgovornosti
  bi bila
  ustrezna na primer zaradi ekonomije obsega, usklajenosti pri skupinskem nadzoru in optimalne uporabe tehničnega strokovnega znanja v nacionalnih nadzornih organih. Z ustrezno zakonodajo
  Unije
  se lahko nadalje opredelijo načela za prerazporeditev odgovornosti na podlagi sporazuma. Organ mora na vse ustrezne načine omogočiti
  in nadzorovati
  sporazume o prenosu pooblastil med nacionalnimi nadzornimi organi. Vnaprej ga je treba obvestiti o nameravanih sporazumih o prenosu pooblastil, da lahko po potrebi poda mnenje. Objavo takih sporazumov je treba centralizirati za zagotovitev pravočasnih, preglednih in enostavno dostopnih informacij o sporazumih za vse zadevne strani.
  Poleg tega mora tudi zbirati in razširjati primere dobrih praks na področju prenosa nalog in sporazumov o prenosu.

| (25) | Organ mora dejavno spodbujati nadzorno konvergenco po vsej
  Evropski uniji
  s ciljem vzpostavitve skupne kulture na področju nadzora. |
| --- | --- |

(25)

Organ mora dejavno spodbujati nadzorno konvergenco po vsej
  Evropski uniji
  s ciljem vzpostavitve skupne kulture na področju nadzora.

| (26) | Medsebojni strokovni pregledi so smotrno in učinkovito orodje za spodbujanje skladnosti v mreži finančnih nadzornih organov. Zato mora organ oblikovati metodološki okvir za take preglede in jih redno izvajati. Pregledi ne smejo biti osredotočeni le na približevanje nadzornih praks, ampak tudi na sposobnost nadzornih organov, da pri nadzoru dosežejo visoko kakovost rezultatov, in neodvisnost pristojnih organov.
  Rezultati teh medsebojnih strokovnih pregledov se morajo objaviti, opredeliti in objaviti pa se morajo tudi najboljše prakse. |
| --- | --- |

(26)

Medsebojni strokovni pregledi so smotrno in učinkovito orodje za spodbujanje skladnosti v mreži finančnih nadzornih organov. Zato mora organ oblikovati metodološki okvir za take preglede in jih redno izvajati. Pregledi ne smejo biti osredotočeni le na približevanje nadzornih praks, ampak tudi na sposobnost nadzornih organov, da pri nadzoru dosežejo visoko kakovost rezultatov, in neodvisnost pristojnih organov.
  Rezultati teh medsebojnih strokovnih pregledov se morajo objaviti, opredeliti in objaviti pa se morajo tudi najboljše prakse.

| (27) | Organ mora dejavno spodbujati usklajen odziv
  Unije
  v zvezi z nadzorom, zlasti
  da zagotovi
  pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  . Zato mu je poleg pooblastil za ukrepanje v izrednih razmerah treba dodeliti tudi splošno funkcijo usklajevanja znotraj evropskega sistema finančnih nadzornih organov. Ukrepi organa morajo biti osredotočeni zlasti na neprekinjen pretok vseh ustreznih informacij med pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(27)

Organ mora dejavno spodbujati usklajen odziv
  Unije
  v zvezi z nadzorom, zlasti
  da zagotovi
  pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  . Zato mu je poleg pooblastil za ukrepanje v izrednih razmerah treba dodeliti tudi splošno funkcijo usklajevanja znotraj evropskega sistema finančnih nadzornih organov. Ukrepi organa morajo biti osredotočeni zlasti na neprekinjen pretok vseh ustreznih informacij med pristojnimi organi.

| (28) | Za zaščito finančne stabilnosti je treba zgodaj opredeliti čezmejne in medsektorske trende, morebitna tveganja in ranljivosti, ki izhajajo iz mikrobonitetne ravni. Organ mora v okviru svoje pristojnosti spremljati in oceniti takšen razvoj ter redno ali po potrebi priložnostno obveščati Evropski parlament, Svet, Komisijo, druge evropske nadzorne organe in Evropski odbor za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , kadar je to potrebno. Organ mora tudi
  začenjati in
  usklajevati tudi teste izjemnih situacij po vsej
  Uniji
  , s katerimi se oceni prilagodljivost finančnih ustanov na neugodne razmere na trgu, in zagotoviti, da se na nacionalni ravni za take teste uporablja čim bolj usklajena metodologija.
  Da bi organ ustrezno opravljal svoje funkcije, bi moral izvajati ekonomske analize trgov in učinka morebitnega dogajanja na trgu. |
| --- | --- |

(28)

Za zaščito finančne stabilnosti je treba zgodaj opredeliti čezmejne in medsektorske trende, morebitna tveganja in ranljivosti, ki izhajajo iz mikrobonitetne ravni. Organ mora v okviru svoje pristojnosti spremljati in oceniti takšen razvoj ter redno ali po potrebi priložnostno obveščati Evropski parlament, Svet, Komisijo, druge evropske nadzorne organe in Evropski odbor za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , kadar je to potrebno. Organ mora tudi
  začenjati in
  usklajevati tudi teste izjemnih situacij po vsej
  Uniji
  , s katerimi se oceni prilagodljivost finančnih ustanov na neugodne razmere na trgu, in zagotoviti, da se na nacionalni ravni za take teste uporablja čim bolj usklajena metodologija.
  Da bi organ ustrezno opravljal svoje funkcije, bi moral izvajati ekonomske analize trgov in učinka morebitnega dogajanja na trgu.

| (29) | Zaradi globalizacije finančnih storitev in vse večjega pomena mednarodnih standardov mora organ
  zastopati Evropsko unijo v dialogu in sodelovanju
  z nadzornimi organi
  v tretjih državah
  . |
| --- | --- |

(29)

Zaradi globalizacije finančnih storitev in vse večjega pomena mednarodnih standardov mora organ
  zastopati Evropsko unijo v dialogu in sodelovanju
  z nadzornimi organi
  v tretjih državah
  .

| (30) | Organ mora v okviru svoje pristojnosti delovati kot neodvisno svetovalno telo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Imeti mora možnost, da predloži svoje mnenje o ocenjevanju varnega in skrbnega poslovanja pri združitvah in pripojitvah na podlagi Direktive 2006/48/ES ▐. |
| --- | --- |

(30)

Organ mora v okviru svoje pristojnosti delovati kot neodvisno svetovalno telo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Imeti mora možnost, da predloži svoje mnenje o ocenjevanju varnega in skrbnega poslovanja pri združitvah in pripojitvah na podlagi Direktive 2006/48/ES ▐.

| (31) | Organ mora imeti za učinkovito opravljanje svojih nalog pravico, da zahteva vse potrebne informacije
  v zvezi z bonitetnim nadzorom
  . Da se prepreči podvajanje obveznosti poročanja za finančne institucije, morajo te informacije običajno zagotoviti nacionalni nadzorni organi, ki so najbliže finančnim trgom in institucijam
  in ki upoštevajo že obstoječe statistične podatke
  . Vendar mora imeti organ pristojnost, da
  v skrajni sili naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo po informacijah
  neposredno
  na finančno institucijo
  , če nacionalni pristojni organ takih informacij ne zagotovi ali jih ne more zagotoviti pravočasno. Določiti je treba obveznost organov držav članic, da organu pomagajo pri uveljavljanju takih neposrednih zahtev.
  V tem okviru je delo v zvezi s skupnimi oblikami poročanja bistvenega pomena. |
| --- | --- |

(31)

Organ mora imeti za učinkovito opravljanje svojih nalog pravico, da zahteva vse potrebne informacije
  v zvezi z bonitetnim nadzorom
  . Da se prepreči podvajanje obveznosti poročanja za finančne institucije, morajo te informacije običajno zagotoviti nacionalni nadzorni organi, ki so najbliže finančnim trgom in institucijam
  in ki upoštevajo že obstoječe statistične podatke
  . Vendar mora imeti organ pristojnost, da
  v skrajni sili naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo po informacijah
  neposredno
  na finančno institucijo
  , če nacionalni pristojni organ takih informacij ne zagotovi ali jih ne more zagotoviti pravočasno. Določiti je treba obveznost organov držav članic, da organu pomagajo pri uveljavljanju takih neposrednih zahtev.
  V tem okviru je delo v zvezi s skupnimi oblikami poročanja bistvenega pomena.

| (31a) | Ukrepi za zbiranje informacij ne bi smeli posegati v pravni okvir evropskega statističnega sistema (ESS) in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) na področju statističnih podatkov. Zato ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (26) in Uredbo Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (27). |
| --- | --- |

(31a)

Ukrepi za zbiranje informacij ne bi smeli posegati v pravni okvir evropskega statističnega sistema (ESS) in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) na področju statističnih podatkov. Zato ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (26) in Uredbo Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (27).

| (32) | Tesno sodelovanje med organom in Evropskim odborom za sistemska tveganja je bistveno za popolnoma učinkovito delovanje Evropskega odbora za sistemska tveganja ter spremljanje nadaljnjega ukrepanja na podlagi njegovih opozoril in priporočil. Organ
  in Evropski odbor za sistemska tveganja si morata vzajemno
  posredovati vse pomembne informacije. Podatke, povezane s posameznimi podjetji, je treba zagotoviti le na podlagi obrazložene zahteve. Organ mora po prejemu opozoril ali priporočil, ki jih Evropski odbor za sistemska tveganja naslovi na organ ali nacionalni nadzorni organ,
  po potrebi
  zagotoviti nadaljnje spremljanje. |
| --- | --- |

(32)

Tesno sodelovanje med organom in Evropskim odborom za sistemska tveganja je bistveno za popolnoma učinkovito delovanje Evropskega odbora za sistemska tveganja ter spremljanje nadaljnjega ukrepanja na podlagi njegovih opozoril in priporočil. Organ
  in Evropski odbor za sistemska tveganja si morata vzajemno
  posredovati vse pomembne informacije. Podatke, povezane s posameznimi podjetji, je treba zagotoviti le na podlagi obrazložene zahteve. Organ mora po prejemu opozoril ali priporočil, ki jih Evropski odbor za sistemska tveganja naslovi na organ ali nacionalni nadzorni organ,
  po potrebi
  zagotoviti nadaljnje spremljanje.

| (33) | Organ se mora z zainteresiranimi stranmi ▐ posvetovati o
  regulativnih
  standardih, smernicah in priporočilih ter jim zagotoviti primerne možnosti, da predložijo pripombe k predlaganim ukrepom.
  Pred sprejetjem osnutka regulativnih standardov, smernic ali priporočil mora organ izvesti oceno učinka.
  Zaradi učinkovitosti je treba v ta namen ustanoviti interesno skupino za bančništvo, v kateri so sorazmerno zastopani kreditne institucije in investicijske družbe v
  Uniji
  (
  ki zastopajo različne modele in velikosti finančnih institucij in podjetij,
  vključno, kot je ustrezno, institucionalni vlagatelji in druge finančne institucije, ki same uporabljajo finančne storitve),
  mala in srednja podjetja, sindikati, akademiki
  ter potrošniki in zasebni uporabniki bančnih storitev ▐. Interesna skupina za bančništvo mora dejavno delovati kot povezovalni člen z drugimi skupinami uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih določi Komisija ali so določene z zakonodajo
  Unije
  . |
| --- | --- |

(33)

Organ se mora z zainteresiranimi stranmi ▐ posvetovati o
  regulativnih
  standardih, smernicah in priporočilih ter jim zagotoviti primerne možnosti, da predložijo pripombe k predlaganim ukrepom.
  Pred sprejetjem osnutka regulativnih standardov, smernic ali priporočil mora organ izvesti oceno učinka.
  Zaradi učinkovitosti je treba v ta namen ustanoviti interesno skupino za bančništvo, v kateri so sorazmerno zastopani kreditne institucije in investicijske družbe v
  Uniji
  (
  ki zastopajo različne modele in velikosti finančnih institucij in podjetij,
  vključno, kot je ustrezno, institucionalni vlagatelji in druge finančne institucije, ki same uporabljajo finančne storitve),
  mala in srednja podjetja, sindikati, akademiki
  ter potrošniki in zasebni uporabniki bančnih storitev ▐. Interesna skupina za bančništvo mora dejavno delovati kot povezovalni člen z drugimi skupinami uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih določi Komisija ali so določene z zakonodajo
  Unije
  .

| (33a) | V razpravi o prihodnjih finančnih storitvah in postopku odločanja o njih so neprofitne organizacije v primerjavi s predstavniki industrije, ki imajo veliko sredstev in stikov, odrinjene na rob. To prikrajšanost je treba izravnati tako, da se zagotovi zadostno financiranje predstavnikov neprofitnih organizacij v interesni skupini za bančništvo. |
| --- | --- |

(33a)

V razpravi o prihodnjih finančnih storitvah in postopku odločanja o njih so neprofitne organizacije v primerjavi s predstavniki industrije, ki imajo veliko sredstev in stikov, odrinjene na rob. To prikrajšanost je treba izravnati tako, da se zagotovi zadostno financiranje predstavnikov neprofitnih organizacij v interesni skupini za bančništvo.

| (34) | Države članice imajo ključno odgovornost
  za zagotavljanje usklajenega kriznega upravljanja in
  za ohranjanje finančne stabilnosti
  v kriznih razmerah
  , zlasti v zvezi s stabilizacijo in reševanjem posameznih šibkih finančnih institucij.
  Njihovi ukrepi so tesno usklajeni v okviru in v skladu z načeli ekonomske in monetarne unije.
  Ukrepi, ki jih organ sprejme v izrednih razmerah ali primerih reševanja sporov, ki vplivajo na stabilnost finančne institucije, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. Vzpostaviti je treba mehanizem, s katerim se lahko države članice sklicujejo na ta zaščitni ukrep in na zadnji stopnji zadevo predajo Svetu, ki sprejme odločitev. Ustrezno je, da se zaradi posebnih pristojnosti držav članic v zvezi s tem Svetu dodeli vloga na tem področju. |
| --- | --- |

(34)

Države članice imajo ključno odgovornost
  za zagotavljanje usklajenega kriznega upravljanja in
  za ohranjanje finančne stabilnosti
  v kriznih razmerah
  , zlasti v zvezi s stabilizacijo in reševanjem posameznih šibkih finančnih institucij.
  Njihovi ukrepi so tesno usklajeni v okviru in v skladu z načeli ekonomske in monetarne unije.
  Ukrepi, ki jih organ sprejme v izrednih razmerah ali primerih reševanja sporov, ki vplivajo na stabilnost finančne institucije, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. Vzpostaviti je treba mehanizem, s katerim se lahko države članice sklicujejo na ta zaščitni ukrep in na zadnji stopnji zadevo predajo Svetu, ki sprejme odločitev. Ustrezno je, da se zaradi posebnih pristojnosti držav članic v zvezi s tem Svetu dodeli vloga na tem področju.

| (34a) | Komisija bi morala na podlagi zbranih izkušenj na ravni Unije v roku treh let po začetku veljavnosti uredbe o vzpostavitvi tega mehanizma določiti jasne in utemeljene smernice o tem, kdaj lahko države članice uporabijo zaščitni ukrep. Uporaba zaščitnega ukrepa s strani držav članic se oceni glede na te smernice. |
| --- | --- |

(34a)

Komisija bi morala na podlagi zbranih izkušenj na ravni Unije v roku treh let po začetku veljavnosti uredbe o vzpostavitvi tega mehanizma določiti jasne in utemeljene smernice o tem, kdaj lahko države članice uporabijo zaščitni ukrep. Uporaba zaščitnega ukrepa s strani držav članic se oceni glede na te smernice.

| (34b) | Ne glede na posebne odgovornosti držav članic v kriznih razmerah mora biti, če se država članica odloči za zaščitni ukrep, o tem obenem z organom, Svetom in Komisijo obveščen tudi Evropski parlament. Poleg tega mora država članica pojasniti razloge za uvedbo ukrepa. Organ bi moral v sodelovanju s Komisijo določiti naslednje korake, ki bodo sprejeti. |
| --- | --- |

(34b)

Ne glede na posebne odgovornosti držav članic v kriznih razmerah mora biti, če se država članica odloči za zaščitni ukrep, o tem obenem z organom, Svetom in Komisijo obveščen tudi Evropski parlament. Poleg tega mora država članica pojasniti razloge za uvedbo ukrepa. Organ bi moral v sodelovanju s Komisijo določiti naslednje korake, ki bodo sprejeti.

| (35) | Organ morajo pri postopkih odločanja zavezovati pravila in splošna načela Skupnosti o ustreznem postopanju in preglednosti. V celoti je treba upoštevati pravico subjektov, na katere so naslovljeni sklepi/odločbe organa, da podajo izjavo. Dokumenti organa so sestavni del zakonodaje
  Unije
  . |
| --- | --- |

(35)

Organ morajo pri postopkih odločanja zavezovati pravila in splošna načela Skupnosti o ustreznem postopanju in preglednosti. V celoti je treba upoštevati pravico subjektov, na katere so naslovljeni sklepi/odločbe organa, da podajo izjavo. Dokumenti organa so sestavni del zakonodaje
  Unije
  .

| (36) | Odbor nadzornikov, ki ga sestavljajo vodje ustreznih pristojnih organov iz vsake države članice in ga vodi predsednik organa, je glavno telo odločanja v organu. Predstavniki Komisije, Evropskega odbora za sistemska tveganja, Evropske centralne banke
  , Evropskega nadzornega organa (zavarovanja in poklicne pokojnine) in Evropskega nadzornega organa (vrednostni papirji in trgi)
  morajo sodelovati kot opazovalci. Člani odbora nadzornikov morajo delovati neodvisno in samo v interesu
  Unije
  . Za splošne dokumente, vključno s tistimi v zvezi s sprejetjem
  regulativnih
  standardov, smernic in priporočil ter proračunskimi zadevami,
  bi bilo
  treba uporabiti pravila o kvalificirani večini, kot so določena v
  členu 16 PDEU
  , medtem ko je treba za vse druge sklepe/odločbe uporabiti navadno večino članov. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi mora preučiti ožji odbor. |
| --- | --- |

(36)

Odbor nadzornikov, ki ga sestavljajo vodje ustreznih pristojnih organov iz vsake države članice in ga vodi predsednik organa, je glavno telo odločanja v organu. Predstavniki Komisije, Evropskega odbora za sistemska tveganja, Evropske centralne banke
  , Evropskega nadzornega organa (zavarovanja in poklicne pokojnine) in Evropskega nadzornega organa (vrednostni papirji in trgi)
  morajo sodelovati kot opazovalci. Člani odbora nadzornikov morajo delovati neodvisno in samo v interesu
  Unije
  . Za splošne dokumente, vključno s tistimi v zvezi s sprejetjem
  regulativnih
  standardov, smernic in priporočil ter proračunskimi zadevami,
  bi bilo
  treba uporabiti pravila o kvalificirani večini, kot so določena v
  členu 16 PDEU
  , medtem ko je treba za vse druge sklepe/odločbe uporabiti navadno večino članov. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi mora preučiti ožji odbor.

| (36a) | Odbor nadzornikov bi moral svoje odločitve praviloma sprejemati z navadno večino, v skladu z načelom „ena oseba, en glas“. Vendar pa je primerno, da se za akte v zvezi s sprejetjem tehničnih standardov, smernic, in priporočil ter v zvezi s proračunskimi zadevami uporabljajo pravila o kvalificirani večini, kot so določena v Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije ter Protokolu o prehodnih določbah (št. 36) k tema pogodbama. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi bi moral preučiti ožji, objektivni odbor, sestavljen iz članov, ki niso predstavniki pristojnih organov, udeleženih v sporu, in ki nimajo nikakršnega interesa v sporu ali neposredne povezave z zadevnimi pristojnimi organi. Sestava odbora bi morala biti ustrezno uravnotežena. Odločitev odbora bi moral odobriti odbor nadzornikov z navadno večino in v skladu z načelom, po katerem ima vsak član en glas. Toda ob upoštevanju odločitev, ki jih sprejme konsolidacijski nadzornik, lahko odločitev, ki jo predlaga odbor, zavrnejo člani, ki predstavljajo manjšino, ki lahko prepreči sprejetje, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(36a)

Odbor nadzornikov bi moral svoje odločitve praviloma sprejemati z navadno večino, v skladu z načelom „ena oseba, en glas“. Vendar pa je primerno, da se za akte v zvezi s sprejetjem tehničnih standardov, smernic, in priporočil ter v zvezi s proračunskimi zadevami uporabljajo pravila o kvalificirani večini, kot so določena v Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije ter Protokolu o prehodnih določbah (št. 36) k tema pogodbama. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi bi moral preučiti ožji, objektivni odbor, sestavljen iz članov, ki niso predstavniki pristojnih organov, udeleženih v sporu, in ki nimajo nikakršnega interesa v sporu ali neposredne povezave z zadevnimi pristojnimi organi. Sestava odbora bi morala biti ustrezno uravnotežena. Odločitev odbora bi moral odobriti odbor nadzornikov z navadno večino in v skladu z načelom, po katerem ima vsak član en glas. Toda ob upoštevanju odločitev, ki jih sprejme konsolidacijski nadzornik, lahko odločitev, ki jo predlaga odbor, zavrnejo člani, ki predstavljajo manjšino, ki lahko prepreči sprejetje, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

| (37) | Upravni odbor, ki ga sestavljajo predsednik organa, predstavniki nacionalnih nadzornih organov in Komisija, mora zagotavljati, da organ opravlja svoje poslanstvo in izvaja naloge, ki so mu bile dodeljene. Upravnemu odboru je treba dodeliti potrebna pooblastila, da lahko med drugim predlaga letni in večletni delovni program, izvaja nekatera proračunska pooblastila, sprejme načrt kadrovske politike organov, sprejme posebne določbe o pravici dostopa do dokumentov in sprejme letno poročilo. |
| --- | --- |

(37)

Upravni odbor, ki ga sestavljajo predsednik organa, predstavniki nacionalnih nadzornih organov in Komisija, mora zagotavljati, da organ opravlja svoje poslanstvo in izvaja naloge, ki so mu bile dodeljene. Upravnemu odboru je treba dodeliti potrebna pooblastila, da lahko med drugim predlaga letni in večletni delovni program, izvaja nekatera proračunska pooblastila, sprejme načrt kadrovske politike organov, sprejme posebne določbe o pravici dostopa do dokumentov in sprejme letno poročilo.

| (38) | Organ mora zastopati polno zaposleni predsednik, ki ga
  na podlagi
  javnega izbirnega postopka
  , ki ga vodi Komisija, ki tudi pripravi kratek seznam kandidatov,
  izbere
  Evropski parlament
  . Za upravljanje organa je treba pooblastiti izvršnega direktorja, ki mora imeti pravico do sodelovanja na sejah odbora nadzornikov in upravnega odbora, pri čemer nima glasovalne pravice. |
| --- | --- |

(38)

Organ mora zastopati polno zaposleni predsednik, ki ga
  na podlagi
  javnega izbirnega postopka
  , ki ga vodi Komisija, ki tudi pripravi kratek seznam kandidatov,
  izbere
  Evropski parlament
  . Za upravljanje organa je treba pooblastiti izvršnega direktorja, ki mora imeti pravico do sodelovanja na sejah odbora nadzornikov in upravnega odbora, pri čemer nima glasovalne pravice.

| (39) | Za medsektorsko usklajenost dejavnosti evropskih nadzornih organov se morajo ti organi tesno usklajevati
  prek
  evropskih nadzornih organov
  (skupnega odbora) („skupni odbor“)
  in po potrebi sprejeti skupna stališča. Skupni odbor ▐ mora
  usklajevati dejavnosti vseh treh evropskih nadzornih organov v zvezi s finančnimi konglomerati
  . Po potrebi morajo zadevni evropski nadzorni organ vzporedno sprejemati tudi dokumente, ki spadajo na področje pristojnosti
  Evropskega nadzornega organa (
  zavarovanja in poklicne pokojnine
  )
  ali Evropskega
  nadzornega organa (
  vrednostni papirji in trgi
  )
  .
  Skupnemu odboru bi morali izmenično predsedovati predsedniki vseh treh evropskih nadzornih organov po načelu 12-mesečne rotacije. Predsednik skupnega odbora bi moral biti podpredsednik Evropskega odbora za sistemska tveganja. Skupni odbor mora imeti stalen sekretariat, ki ga sestavljajo uslužbenci, začasno napoteni iz treh evropskih nadzornih organov, in omogočati izmenjavo neuradnih informacij ter razvoj skupnega kulturnega pristopa v vseh treh evropskih nadzornih organih. |
| --- | --- |

(39)

Za medsektorsko usklajenost dejavnosti evropskih nadzornih organov se morajo ti organi tesno usklajevati
  prek
  evropskih nadzornih organov
  (skupnega odbora) („skupni odbor“)
  in po potrebi sprejeti skupna stališča. Skupni odbor ▐ mora
  usklajevati dejavnosti vseh treh evropskih nadzornih organov v zvezi s finančnimi konglomerati
  . Po potrebi morajo zadevni evropski nadzorni organ vzporedno sprejemati tudi dokumente, ki spadajo na področje pristojnosti
  Evropskega nadzornega organa (
  zavarovanja in poklicne pokojnine
  )
  ali Evropskega
  nadzornega organa (
  vrednostni papirji in trgi
  )
  .
  Skupnemu odboru bi morali izmenično predsedovati predsedniki vseh treh evropskih nadzornih organov po načelu 12-mesečne rotacije. Predsednik skupnega odbora bi moral biti podpredsednik Evropskega odbora za sistemska tveganja. Skupni odbor mora imeti stalen sekretariat, ki ga sestavljajo uslužbenci, začasno napoteni iz treh evropskih nadzornih organov, in omogočati izmenjavo neuradnih informacij ter razvoj skupnega kulturnega pristopa v vseh treh evropskih nadzornih organih.

| (40) | Zagotoviti je treba, da stranke, ki jih zadevajo sklepi/odločbe organa, lahko uporabijo ustrezna pravna sredstva. Za učinkovito zaščito pravic strank in zaradi ekonomičnosti postopka, kadar ima organ pooblastila za odločanje, je treba strankam zagotoviti pravico do pritožbe pri odboru za pritožbe. Zaradi večje učinkovitosti in usklajenosti mora to biti skupno telo vseh treh evropskih nadzornih organov, neodvisno od njihovih upravnih in regulativnih struktur. Proti odločbi odbora za pritožbe se je mogoče pritožiti pri Sodišču prve stopnje in Sodišču Evropske unije. |
| --- | --- |

(40)

Zagotoviti je treba, da stranke, ki jih zadevajo sklepi/odločbe organa, lahko uporabijo ustrezna pravna sredstva. Za učinkovito zaščito pravic strank in zaradi ekonomičnosti postopka, kadar ima organ pooblastila za odločanje, je treba strankam zagotoviti pravico do pritožbe pri odboru za pritožbe. Zaradi večje učinkovitosti in usklajenosti mora to biti skupno telo vseh treh evropskih nadzornih organov, neodvisno od njihovih upravnih in regulativnih struktur. Proti odločbi odbora za pritožbe se je mogoče pritožiti pri Sodišču prve stopnje in Sodišču Evropske unije.

| (41) | Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojen proračun, pri čemer bodo prihodki izhajali večinoma iz obveznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in splošnega proračuna Evropske unije.
  Da bo Unija organ financirala, mora veljati sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (28).
  ▐ Uporablja se proračunski postopek
  Unije
  . Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče.
  Za ves proračun se uporablja postopek razrešnice. |
| --- | --- |

(41)

Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojen proračun, pri čemer bodo prihodki izhajali večinoma iz obveznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in splošnega proračuna Evropske unije.
  Da bo Unija organ financirala, mora veljati sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (28).
  ▐ Uporablja se proračunski postopek
  Unije
  . Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče.
  Za ves proračun se uporablja postopek razrešnice.

| (42) | Za organ bi bilo treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (29). Organ mora pristopiti tudi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (30). |
| --- | --- |

(42)

Za organ bi bilo treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (29). Organ mora pristopiti tudi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (30).

| (43) | Za zagotovitev odprtih in preglednih pogojev zaposlovanja ter enakega obravnavanja osebja je treba za osebje organa uporabljati kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (31). |
| --- | --- |

(43)

Za zagotovitev odprtih in preglednih pogojev zaposlovanja ter enakega obravnavanja osebja je treba za osebje organa uporabljati kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (31).

| (44) | Bistveno je, da se zaščitijo poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije.
  Za
  zaupnost informacij, ki
  se dajejo na razpolago organu in
  se izmenjujejo znotraj mreže
  , bi se morala uporabljati stroga in učinkovita pravila o zaupnosti
  . |
| --- | --- |

(44)

Bistveno je, da se zaščitijo poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije.
  Za
  zaupnost informacij, ki
  se dajejo na razpolago organu in
  se izmenjujejo znotraj mreže
  , bi se morala uporabljati stroga in učinkovita pravila o zaupnosti
  .

| (45) | Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov urejata Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (32) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (33), ki se v celoti uporabljata za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov urejata Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (32) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (33), ki se v celoti uporabljata za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe.

| (46) | Za zagotovitev preglednega delovanja organa bi bilo zanj treba uporabljati Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov (34) Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. |
| --- | --- |

(46)

Za zagotovitev preglednega delovanja organa bi bilo zanj treba uporabljati Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov (34) Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije.

| (47) | Državam, ki niso članice Evropske unije, bi bilo treba omogočiti sodelovanje pri delu organa na podlagi ustreznih sporazumov, ki jih mora skleniti
  Unija
  . |
| --- | --- |

(47)

Državam, ki niso članice Evropske unije, bi bilo treba omogočiti sodelovanje pri delu organa na podlagi ustreznih sporazumov, ki jih mora skleniti
  Unija
  .

| (48) | Ker ciljev te uredbe, tj. izboljšanja delovanja notranjega trga z zagotovitvijo visoke, učinkovite in usklajene stopnje ureditve varnega in skrbnega poslovanja ter nadzora nad njim, zaščite deponentov in vlagateljev, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti finančnega sistema in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo ustrezno dosegati in se lahko zato zaradi obsega ukrepov bolje dosegajo na ravni
  Unije
  , lahko v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o
  Evropski uniji
  , ukrepe sprejema
  Evropska unija
  . Ta uredba v skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ne presega okvirov, potrebnih za izpolnitev teh ciljev. |
| --- | --- |

(48)

Ker ciljev te uredbe, tj. izboljšanja delovanja notranjega trga z zagotovitvijo visoke, učinkovite in usklajene stopnje ureditve varnega in skrbnega poslovanja ter nadzora nad njim, zaščite deponentov in vlagateljev, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti finančnega sistema in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo ustrezno dosegati in se lahko zato zaradi obsega ukrepov bolje dosegajo na ravni
  Unije
  , lahko v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o
  Evropski uniji
  , ukrepe sprejema
  Evropska unija
  . Ta uredba v skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ne presega okvirov, potrebnih za izpolnitev teh ciljev.

| (49) | Organ prevzame vse sedanje naloge in pooblastila Odbora evropskih bančnih nadzornikov. Organ prevzema vse sedanje naloge in pooblastila Odbora evropskih bančnih nadzornikov, zato je treba Sklep Komisije 2009/78/ES z dne 23. januarja 2009 o ustanovitvi Odbora evropskih bančnih nadzornikov razveljaviti, Sklep št. 716/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzpostavitvi programa za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije (35) pa ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(49)

Organ prevzame vse sedanje naloge in pooblastila Odbora evropskih bančnih nadzornikov. Organ prevzema vse sedanje naloge in pooblastila Odbora evropskih bančnih nadzornikov, zato je treba Sklep Komisije 2009/78/ES z dne 23. januarja 2009 o ustanovitvi Odbora evropskih bančnih nadzornikov razveljaviti, Sklep št. 716/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzpostavitvi programa za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije (35) pa ustrezno spremeniti.

| (50) | Primerno je določiti časovni rok za izvajanje te uredbe in s tem zagotoviti, da bo organ ustrezno pripravljen na začetek dejavnosti in da se bo lahko nemoteno izvedel prenos nalog Odbora evropskih bančnih nadzornikov – |
| --- | --- |

(50)

Primerno je določiti časovni rok za izvajanje te uredbe in s tem zagotoviti, da bo organ ustrezno pripravljen na začetek dejavnosti in da se bo lahko nemoteno izvedel prenos nalog Odbora evropskih bančnih nadzornikov –

SPREJELA TO UREDBO:

POGLAVJE I

USTANOVITEV IN PRAVNI STATUS

Člen 1

Ustanovitev in obseg delovanja

1.   S to uredbo se ustanavlja Evropski
  nadzorni
  organ (Evropski
  bančni
  organ, v nadaljnjem besedilu: organ).

2.   Organ deluje v okviru
  pooblastil, podeljenih s to uredbo, ter
  področja uporabe Direktive 2006/48/ES, Direktive 2006/49/ES, Direktive 2002/87/ES,
  Uredbe (ES) št. 1781/2006, Direktive 94/19/ES in kadar se ti akti uporabljajo za kreditne in finančne institucije ter pristojne organe, ki jih nadzorujejo, v
  okviru ustreznih delov Direktive 2005/60/ES, Direktive 2002/65/ES,
  Direktive 2007/64/ES
  in
  Direktive 2009/110/ES
  , vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na teh aktih, ter v okviru vsakega drugega
  zakonodajnega
  akta
  Unije
  , ki na organ prenaša naloge.

2a.
     
  Organ bo deloval tudi na področju dejavnosti kreditnih institucij, finančnih konglomeratov, investicijskih družb, plačilnih institucij in institucij elektronskega denarja, tudi na področju upravljanja podjetij, revizij in računovodskega poročanja, pod pogojem, da je tovrstno ukrepanje organa nujno za zagotovitev učinkovite in dosledne uporabe zakonodaje iz odstavka 2.

3.   Določbe te uredbe ne posegajo v pooblastila Komisije, da zlasti na podlagi
  člena 258 PDEU
  zagotavlja skladnost s pravom
  Unije
  .

4.   Cilj organa je
  varovati javne interese s prispevanjem h kratko-, srednje- in dolgoročni stabilnosti in učinkovitosti finančnega sistema v korist gospodarstva Unije, njenih državljanov in podjetij
  .
  Organ
  prispeva k:

| (i) | boljšemu delovanju notranjega trga, kar zajema zlasti
  smotrno
  , učinkovito in usklajeno stopnjo ureditve in nadzora,
  ▐ |
| --- | --- |

(i)

boljšemu delovanju notranjega trga, kar zajema zlasti
  smotrno
  , učinkovito in usklajeno stopnjo ureditve in nadzora,

▐

| (iii) | zagotovitvi integritete,
  preglednosti,
  učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov,
  ▐ |
| --- | --- |

(iii)

zagotovitvi integritete,
  preglednosti,
  učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov,

▐

| (v) | krepitvi mednarodnega usklajevanja pri nadzoru, |
| --- | --- |

(v)

krepitvi mednarodnega usklajevanja pri nadzoru,

| (va) | preprečevanju regulativne arbitraže in spodbujanju enakih konkurenčnih pogojev, |
| --- | --- |

(va)

preprečevanju regulativne arbitraže in spodbujanju enakih konkurenčnih pogojev,

| (vb) | zagotavljanju, da bodo najemanje kreditov in druga tveganja ustrezno regulirana in nadzorovana, ter |
| --- | --- |

(vb)

zagotavljanju, da bodo najemanje kreditov in druga tveganja ustrezno regulirana in nadzorovana, ter

| (vc) | okrepljenemu varstvu potrošnikov. |
| --- | --- |

(vc)

okrepljenemu varstvu potrošnikov.

V ta namen organ prispeva k zagotavljanju dosledne, smotrne in učinkovite uporabe
  zakonodajnih aktov Unije
  iz
  člena 2
  , spodbuja nadzorno konvergenco ter izdaja mnenja za Evropski parlament, Svet in Komisijo
  , ter opravlja ekonomske analize trgov, da spodbudi uresničevanje ciljev organa
  .

Organ mora pri izvajanju nalog, ki so mu bile podeljene s to uredbo, posebno pozornost nameniti sistemskim tveganjem zaradi finančnih institucij, katerih propad ali slabo delovanje bi lahko negativno vplivalo na finančni sistem ali realno gospodarstvo.

Pri opravljanju svojih nalog organ deluje neodvisno in objektivno ter izključno v interesu Unije.

Člen 1a

Evropski sistem finančnega nadzora

1.
     
  Organ je del evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS). Glavni cilj tega sistema je zagotoviti ustrezno izvajanje pravil, ki veljajo v finančnem sektorju, ohraniti finančno stabilnost in s tem zagotoviti zaupanje v finančni sistem kot celoto, ter uporabnikom finančnih storitev omogočiti zadostno varstvo.

2.
     
  Sistem ESFS sestavljajo:

| (a) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) za namene naloge iz Uredbe (EU) št. .../2010 (ESRB) in te uredbe, |
| --- | --- |

(a)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) za namene naloge iz Uredbe (EU) št. .../2010 (ESRB) in te uredbe,

| (b) | organ, |
| --- | --- |

(b)

organ,

| (c) | Evropski nadzorni organ (vrednostni papirji in trgi), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 (ESMA), |
| --- | --- |

(c)

Evropski nadzorni organ (vrednostni papirji in trgi), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 (ESMA),

| (d) | Evropski nadzorni organ (zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 (EIOPA), |
| --- | --- |

(d)

Evropski nadzorni organ (zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 (EIOPA),

| (e) | Evropski nadzorni organ (skupni odbor) za namene izvajanja nalog iz členov 40 do 43 (skupni odbor), |
| --- | --- |

(e)

Evropski nadzorni organ (skupni odbor) za namene izvajanja nalog iz členov 40 do 43 (skupni odbor),

| (f) | organi držav članic iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. .../2010 (ESMA), Uredbe (EU) št. .../2010 (EIOPA) in te uredbe, |
| --- | --- |

(f)

organi držav članic iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. .../2010 (ESMA), Uredbe (EU) št. .../2010 (EIOPA) in te uredbe,

| (g) | Komisija za namene izvajanja nalog iz členov 7 in 9. |
| --- | --- |

(g)

Komisija za namene izvajanja nalog iz členov 7 in 9.

3.
     
  Organ prek skupnega odbora redno in tesno sodeluje z Evropskim odborom za sistemska tveganja, pa tudi Evropskim nadzornim organom (zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskim nadzornim organom (vrednostni papirji in trgi), zagotavlja medsektorsko usklajenost dela ter oblikuje skupna stališča glede nadzora nad finančnimi konglomerati in glede drugih medsektorskih vprašanj.

4.
     
  Na podlagi načela lojalnega sodelovanja skladu s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji člani ESFS sodelujejo z zaupanjem in s popolnim vzajemnim spoštovanjem, zlasti pri zagotavljanju pretoka ustreznih in zanesljivih informacij med njimi.

5.
     
  Nadzorni organi, ki so vključeni v sistem Evropskega sistema finančnih nadzornikov, morajo nadzorovati finančne institucije, ki delujejo v Evropski uniji, v skladu z zakonodajnimi akti iz člena 1(2).

Člen 1b

Odgovornost v razmerju do Evropskega parlamenta

Organi iz člena 1a(2) so odgovorni Evropskemu parlamentu.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „finančne institucije“ so „kreditne institucije“, kot so opredeljene v
  členu 4(1)
  Direktive 2006/48/ES, „investicijska podjetja“, kot so opredeljena v
  členu 3(1)(b)
  Direktive 2006/49/ES in „finančni konglomerati“, kot so opredeljeni v
  členu 2(14)
  Direktive 2002/87/ES
  , s tem, da po Direktivi 2005/60/ES „finančne institucije“ pomeni kreditne in finančne institucije, kot so opredeljene v njenem členu 3(1) in (2)
  ; |
| --- | --- |

(1)

„finančne institucije“ so „kreditne institucije“, kot so opredeljene v
  členu 4(1)
  Direktive 2006/48/ES, „investicijska podjetja“, kot so opredeljena v
  členu 3(1)(b)
  Direktive 2006/49/ES in „finančni konglomerati“, kot so opredeljeni v
  členu 2(14)
  Direktive 2002/87/ES
  , s tem, da po Direktivi 2005/60/ES „finančne institucije“ pomeni kreditne in finančne institucije, kot so opredeljene v njenem členu 3(1) in (2)
  ;

| (2) | „pristojni organi“ pomeni:








  (i) | pristojne organe, kakor so opredeljeni v direktivah 2006/48/ES, 2006/49/ES in
  2007/64/ES, ter Direktivi 2009/110/ES; |
| --- | --- | --- |

(2)

„pristojni organi“ pomeni:

(i)

pristojne organe, kakor so opredeljeni v direktivah 2006/48/ES, 2006/49/ES in
  2007/64/ES, ter Direktivi 2009/110/ES;

| (ii) | v primeru direktiv 2002/65/ES in 2005/60/ES „pristojni organi“ pomeni organe, ki zagotavljajo, da kreditne in finančne institucije izpolnjujejo zahteve iz teh direktiv; |
| --- | --- |

(ii)

v primeru direktiv 2002/65/ES in 2005/60/ES „pristojni organi“ pomeni organe, ki zagotavljajo, da kreditne in finančne institucije izpolnjujejo zahteve iz teh direktiv;

| (iii) | v
  primeru
  sistemov zajamčenih vlog „pristojni organi“ pomeni organe, ki upravljajo sisteme zajamčenih vlog v skladu z Direktivo 94/19/ES
  , oziroma javni organ, ki nadzoruje sistem zajamčenih vlog, če ga upravlja zasebna družba v skladu z Direktivo 94/19/ES
  . |
| --- | --- |

(iii)

v
  primeru
  sistemov zajamčenih vlog „pristojni organi“ pomeni organe, ki upravljajo sisteme zajamčenih vlog v skladu z Direktivo 94/19/ES
  , oziroma javni organ, ki nadzoruje sistem zajamčenih vlog, če ga upravlja zasebna družba v skladu z Direktivo 94/19/ES
  .

Člen 3

Pravni status

1.   Organ je organ
  Unije
  s statusom pravne osebe.

2.   Organ ima v vsaki državi članici najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je stranka v sodnih postopkih.

3.   Organ zastopa njegov predsednik.

Člen 4

Sestava

Organ sestavljajo:

| (1) | odbor nadzornikov, ki izvaja naloge iz člena 28; |
| --- | --- |

(1)

odbor nadzornikov, ki izvaja naloge iz člena 28;

| (2) | upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 32; |
| --- | --- |

(2)

upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 32;

| (3) | predsednik, ki izvaja naloge iz člena 33; |
| --- | --- |

(3)

predsednik, ki izvaja naloge iz člena 33;

| (4) | izvršni direktor, ki izvaja naloge iz člena 38; |
| --- | --- |

(4)

izvršni direktor, ki izvaja naloge iz člena 38;

| (5) | odbor za pritožbe iz člena 44, ki izvaja naloge iz člena 46. |
| --- | --- |

(5)

odbor za pritožbe iz člena 44, ki izvaja naloge iz člena 46.

Člen 5

Glavni urad in
  sedež

Glavni urad organa je v Frankfurtu.

V najpomembnejših finančnih središčih Evropske unije lahko odpre predstavništva.

POGLAVJE II

NALOGE IN POOBLASTILA ORGANA

Člen 6

Naloge in pooblastila organa

1.   Organ ima naslednje naloge:

| (a) | prispeva k doseganju visoke kakovosti skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks, zlasti s pripravo mnenj za institucije
  Unije
  ter oblikovanjem smernic, priporočil in osnutkov
  regulativnih ter izvedbenih
  tehničnih standardov, ki temeljijo na
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(a)

prispeva k doseganju visoke kakovosti skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks, zlasti s pripravo mnenj za institucije
  Unije
  ter oblikovanjem smernic, priporočil in osnutkov
  regulativnih ter izvedbenih
  tehničnih standardov, ki temeljijo na
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2);

| (b) | prispeva k dosledni uporabi
  zakonodajnih aktov Unije
  , zlasti s prizadevanjem za skupno kulturo na področju nadzora, zagotavljanjem usklajene, smotrne in učinkovite uporabe
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2), preprečevanjem regulativne arbitraže, posredovanjem in reševanjem sporov med pristojnimi organi,
  zagotavljanjem učinkovitega in skladnega nadzora nad finančnimi institucijami ter
  skladnega delovanja kolegijev nadzornih organov in sprejemanjem ukrepov
  , med drugim tudi
  v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

(b)

prispeva k dosledni uporabi
  zakonodajnih aktov Unije
  , zlasti s prizadevanjem za skupno kulturo na področju nadzora, zagotavljanjem usklajene, smotrne in učinkovite uporabe
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2), preprečevanjem regulativne arbitraže, posredovanjem in reševanjem sporov med pristojnimi organi,
  zagotavljanjem učinkovitega in skladnega nadzora nad finančnimi institucijami ter
  skladnega delovanja kolegijev nadzornih organov in sprejemanjem ukrepov
  , med drugim tudi
  v izrednih razmerah;

| (c) | spodbuja in
  omogoča prenose nalog in pristojnosti med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja in
  omogoča prenose nalog in pristojnosti med pristojnimi organi;

| (d) | tesno sodeluje z Evropskim odborom za sistemska tveganja, zlasti s posredovanjem potrebnih informacij temu odboru za opravljanje njegovih nalog ter z zagotavljanjem ustreznega upoštevanja njegovih opozoril in priporočil; |
| --- | --- |

(d)

tesno sodeluje z Evropskim odborom za sistemska tveganja, zlasti s posredovanjem potrebnih informacij temu odboru za opravljanje njegovih nalog ter z zagotavljanjem ustreznega upoštevanja njegovih opozoril in priporočil;

| (e) | pripravlja in izvaja
  analize medsebojnih strokovnih pregledov pristojnih organov
  , vključno s svetovanjem,
  za okrepitev usklajenosti rezultatov nadzora; |
| --- | --- |

(e)

pripravlja in izvaja
  analize medsebojnih strokovnih pregledov pristojnih organov
  , vključno s svetovanjem,
  za okrepitev usklajenosti rezultatov nadzora;

| (f) | v okviru svoje pristojnosti spremlja in ocenjuje razvoj dogodkov na trgu; |
| --- | --- |

(f)

v okviru svoje pristojnosti spremlja in ocenjuje razvoj dogodkov na trgu;

| (fa) | opravlja ekonomske analize trgov za obveščenost pri opravljanju nalog organa; |
| --- | --- |

(fa)

opravlja ekonomske analize trgov za obveščenost pri opravljanju nalog organa;

| (fb) | spodbuja varstvo deponentov in vlagateljev; |
| --- | --- |

(fb)

spodbuja varstvo deponentov in vlagateljev;

| (fc) | prispeva k obvladovanju kriz čezmejnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje iz člena 12b, vodi in za tovrstne institucije izvaja vse zgodnje posredovanje, postopke za reševanje ali postopke v primeru nesolventnosti prek svoje enote za reševanje bank, kakor je določeno v členu 12c; |
| --- | --- |

(fc)

prispeva k obvladovanju kriz čezmejnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje iz člena 12b, vodi in za tovrstne institucije izvaja vse zgodnje posredovanje, postopke za reševanje ali postopke v primeru nesolventnosti prek svoje enote za reševanje bank, kakor je določeno v členu 12c;

| (g) | izpolnjuje vse druge posebne naloge iz te uredbe ali
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(g)

izpolnjuje vse druge posebne naloge iz te uredbe ali
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2);

| (ga) | nadzoruje tiste finančne institucije, nad katerimi pristojni organi ne izvajajo nadzora; |
| --- | --- |

(ga)

nadzoruje tiste finančne institucije, nad katerimi pristojni organi ne izvajajo nadzora;

| (gb) | na svojem spletnem mestu v okviru svojih pristojnosti objavlja in redno posodablja informacije v zvezi s področjem svojega delovanja, zlasti o registriranih finančnih institucijah, da se javnosti zagotovijo lahko dostopne informacije; |
| --- | --- |

(gb)

na svojem spletnem mestu v okviru svojih pristojnosti objavlja in redno posodablja informacije v zvezi s področjem svojega delovanja, zlasti o registriranih finančnih institucijah, da se javnosti zagotovijo lahko dostopne informacije;

| (gc) | od Odbora evropskih bančnih nadzornikov po potrebi prevzame vse obstoječe in že začete naloge. |
| --- | --- |

(gc)

od Odbora evropskih bančnih nadzornikov po potrebi prevzame vse obstoječe in že začete naloge.

2.   Organ ima za izpolnjevanje nalog iz odstavka 1 pooblastila, določena v tej uredbi, zlasti pa za:

| (a) | pripravo osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7; |
| --- | --- |

(a)

pripravo osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7;

| (aa) | pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7e; |
| --- | --- |

(aa)

pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7e;

| (b) | izdajanje smernic in priporočil, kot je določeno v členu 8; |
| --- | --- |

(b)

izdajanje smernic in priporočil, kot je določeno v členu 8;

| (c) | izdajanje priporočil v posebnih primerih iz člena 9(3); |
| --- | --- |

(c)

izdajanje priporočil v posebnih primerih iz člena 9(3);

| (d) | sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na pristojne organe, v posebnih primerih iz členov 10 in 11; |
| --- | --- |

(d)

sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na pristojne organe, v posebnih primerih iz členov 10 in 11;

| (e) | sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na finančne institucije, v posebnih primerih iz člena 9(6), člena 10(3) in člena 11(4); |
| --- | --- |

(e)

sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na finančne institucije, v posebnih primerih iz člena 9(6), člena 10(3) in člena 11(4);

| (f) | izdajanje mnenj za Evropski parlament, Svet ali Komisijo, kot je določeno v členu 19; |
| --- | --- |

(f)

izdajanje mnenj za Evropski parlament, Svet ali Komisijo, kot je določeno v členu 19;

| (fa) | zbiranje potrebnih informacij o finančnih institucijah, kot je določeno v členu 20; |
| --- | --- |

(fa)

zbiranje potrebnih informacij o finančnih institucijah, kot je določeno v členu 20;

| (fb) | razvoj skupnih metodologij za ocenjevanje vpliva lastnosti produktov in njihovih postopkov razširjanja na finančno stanje institucij in varstvo uporabnikov; |
| --- | --- |

(fb)

razvoj skupnih metodologij za ocenjevanje vpliva lastnosti produktov in njihovih postopkov razširjanja na finančno stanje institucij in varstvo uporabnikov;

| (fc) | zagotavljanje podatkovne zbirke registriranih finančnih institucij na področju svojih pristojnosti, pa tudi na centralni ravni, če je tako določeno v zakonodajnih aktih iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(fc)

zagotavljanje podatkovne zbirke registriranih finančnih institucij na področju svojih pristojnosti, pa tudi na centralni ravni, če je tako določeno v zakonodajnih aktih iz člena 1(2);

| (fd) | oblikovanje regulativnega tehničnega standarda, ki bo določal najmanjši obseg informacij o transakcijah in finančnih institucijah, ki jih bo treba zagotoviti organu, o tem, kako se bo zbiranje informacij usklajevalo in kako bodo obstoječe nacionalne podatkovne zbirke povezane, da bi organu vedno zagotovili dostop do ustreznih in potrebnih informacij v zvezi s transakcijami in trgom. |
| --- | --- |

(fd)

oblikovanje regulativnega tehničnega standarda, ki bo določal najmanjši obseg informacij o transakcijah in finančnih institucijah, ki jih bo treba zagotoviti organu, o tem, kako se bo zbiranje informacij usklajevalo in kako bodo obstoječe nacionalne podatkovne zbirke povezane, da bi organu vedno zagotovili dostop do ustreznih in potrebnih informacij v zvezi s transakcijami in trgom.

3.   Organ izvaja vsa izključna pooblastila za nadzor nad subjekti, ki poslujejo po
  vsej Uniji
  , ali gospodarskimi dejavnosti, ki se izvajajo po
  vsej Uniji
  , ki so mu bila dodeljena z
  zakonodajnimi akti
  iz člena 1(2).

4.
     Za
  izvajanje svojih izključnih nadzornih pooblastil iz odstavka 3
  ima organ ustrezna pooblastila za preiskovanje in izvrševanje, kot je določeno v ustrezni zakonodaji, ter možnost zaračunavanja pristojbin.
  Organ tesno sodeluje s pristojnimi organi in se pri izvajanju svojih nalog opira na njihovo strokovno znanje, zmogljivosti in pooblastila.

Člen 6a

Naloge, povezane z varstvom potrošnikov in finančnimi dejavnostmi

1.
     
  Organ za večje varstvo depozitorjev in vlagateljev na trgu za potrošniške finančne proizvode in storitve prevzame vodilno vlogo pri spodbujanju preglednosti, enostavnosti in pravičnosti na vsem enotnem trgu, med drugim:

| (i) | z zbiranjem, analiziranjem in poročanjem o potrošniških trendih, |
| --- | --- |

(i)

z zbiranjem, analiziranjem in poročanjem o potrošniških trendih,

| (ii) | s pregledovanjem in usklajevanjem pobud za finančno opismenjevanje in izobraževanje, |
| --- | --- |

(ii)

s pregledovanjem in usklajevanjem pobud za finančno opismenjevanje in izobraževanje,

| (iii) | z razvojem standardov usposabljanja v teh panogi, |
| --- | --- |

(iii)

z razvojem standardov usposabljanja v teh panogi,

| (iv) | s prispevanjem k razvoju skupnih pravil o razkritju, ter |
| --- | --- |

(iv)

s prispevanjem k razvoju skupnih pravil o razkritju, ter

| (v) | predvsem z ocenjevanjem dostopnosti, razpoložljivosti in stroškov kreditov za gospodinjstva in podjetja, zlasti mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

(v)

predvsem z ocenjevanjem dostopnosti, razpoložljivosti in stroškov kreditov za gospodinjstva in podjetja, zlasti mala in srednje velika podjetja.

2.
     
  Organ nadzoruje nove in obstoječe finančne dejavnosti ter lahko sprejme smernice in priporočila za spodbujanje varnosti in trdnosti trgov ter za približevanje regulativnih praks.

3.
     
  Organ lahko izda opozorilo, če katera finančna dejavnost resno ogrozi cilje iz člena 1(4).

4.
     
  Organ kot svoj sestavni del ustanovi odbor za finančne inovacije, ki skliče vse zadevne pristojne nacionalne nadzorne organe, da bi se dogovorili o usklajenem pristopu za regulativno in nadzorno obravnavanje novih ali inovativnih finančnih dejavnosti ter da bi svetovali Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

5.
     
  Organ lahko začasno prepove ali omeji nekatere vrste finančnih dejavnosti, ki ogrožajo pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celote ali dela finančnega sistema Unije, v primerih, opredeljenih v pogojih, ki jih določajo zakonodajni akti iz člena 1(2), ali če to zahtevajo izredne razmere v skladu s pogoji iz člena 10.

Organ to odločitev v rednih časovnih presledkih pregleda.

Organ lahko tudi oceni, ali je treba prepovedati ali omejiti nekatere vrste finančnih proizvodov, in po potrebi o tem obvesti Komisijo, da omogoči sprejetje prepovedi ali omejitve.

Člen 7

Regulativni
  tehnični standardi

1.   
  Evropski parlament in Svet lahko na Komisijo preneseta pooblastila za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov po členu 290 PDEU, da se zagotovi usklajenost
  na področjih, ki so natančno določena v
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2).
  Ti regulativni standardi so tehnični standardi, ki ne vključujejo strateških ali političnih odločitev, njihova vsebina pa je omejena na zakonodajne akte, ki so podlaga zanje. Organ oblikuje osnutke teh standardov in jih pošlje Komisiji v potrditev. Če organ Komisiji ne posreduje osnutka v roku, določenem v zakonodajnih aktih iz člena 1(2), lahko regulativni tehnični standard sprejme Komisija.

2.   
  Preden organ te osnutke predloži Komisiji, organizira odprta javna posvetovanja o regulativnih tehničnih standardih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi, razen bi bila taka posvetovanja in analize nesorazmerni v primerjavi z obsegom in učinkom zadevnih standardov ali če bi šlo za posebej nujno zadevo. Za mnenje ali nasvet zaprosi tudi interesno skupino za bančništvo iz člena 22.

3.
     
  Komisija osnutke regulativnih tehničnih standardov pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu takoj, ko jih prejme.

4.
     
  Komisija v treh mesecih po prejetju osnutka regulativnega tehničnega standarda odloči, ali ga bo sprejela. Sprejema jih v obliki uredb ali sklepov. Če Komisija standarda ne namerava sprejeti, o tem obvesti Evropski parlament in Svet ter sporoči svoje razloge za to odločitev.

Člen 7a

Nepotrditev ali sprememba osnutkov regulativnih tehničnih standardov

1.
     
  Če Komisija ne namerava potrditi osnutkov regulativnih tehničnih standardov ali če jih namerava potrditi delno ali s spremembami, osnutke regulativnih tehničnih standardov s predlogom obrazloženih sprememb vrne organu.

2.
     
  Organ v šestih tednih spremeni osnutke regulativnih tehničnih standardov na podlagi sprememb, ki jih je predlagala Komisija in jih Komisiji ponovno predloži v potrditev. O svoji odločitvi obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo.

3.
     
  Kadar se organ ne strinja z odločitvijo Komisije o zavrnitvi ali spremembi prvotnih predlogov organa, lahko Evropski parlament ali Svet skliče priložnostno zasedanje pristojnega odbora Evropskega parlamenta ali Sveta, na katerem odgovorni Komisar skupaj s predsednikom organa predstavi in pojasni razlike.

Člen 7b

Izvajanje pooblastil

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje regulativnih standardov iz člena 7 se prenese na Komisijo za obdobje štirih let po začetku veljavnosti te uredbe. Komisija najpozneje šest mesecev pred iztekom tega obdobja pripravi poročilo v zvezi s prenesenimi pooblastili. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet ne prekliče v skladu s členom 7c.

2.
     
  Komisija takoj po sprejetju regulativnega standarda o tem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  V poročilu iz člena 35(2) Predsednik organa obvesti Evropski parlament in Svet o regulativnih tehničnih standardih, ki so bili odobreni, pristojni organi pa niso ravnali v skladu z njimi.

Člen 7c

Nasprotovanje regulativnim standardom

1.
     
  Kadar Komisija sprejme delegirani akt s področja, ki je natančno opredeljeno v zakonodajnih aktih iz člena 1(2), velja:

| (a) | Evropski parlament ali Svet lahko delegiranemu aktu nasprotujeta v treh mesecih od dne uradnega obvestila, da je Komisija sprejela regulativni standard. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za nadaljnje tri mesece; |
| --- | --- |

(a)

Evropski parlament ali Svet lahko delegiranemu aktu nasprotujeta v treh mesecih od dne uradnega obvestila, da je Komisija sprejela regulativni standard. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za nadaljnje tri mesece;

| (b) | če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da delegiranemu aktu ne nameravata nasprotovati, se objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati že pred iztekom tega obdobja. Če do izteka tega obdobja niti Evropski parlament ne Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati z dnem, ki je v njem določen; |
| --- | --- |

(b)

če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da delegiranemu aktu ne nameravata nasprotovati, se objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati že pred iztekom tega obdobja. Če do izteka tega obdobja niti Evropski parlament ne Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati z dnem, ki je v njem določen;

| (c) | če Evropski parlament ali Svet delegiranemu aktu nasprotuje, ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucija, ki nasprotuje delegiranemu aktu, navede razloge za to. |
| --- | --- |

(c)

če Evropski parlament ali Svet delegiranemu aktu nasprotuje, ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucija, ki nasprotuje delegiranemu aktu, navede razloge za to.

2.
     
  Kadar Komisija sprejme regulativni standard, ki je enako kot osnutek regulativnega standarda, ki ga je poslal organ, veljajo odstavki 1(a), (b) in (c), pri čemer je obdobje, ko lahko Evropski parlament in Svet aktu nasprotujeta, mesec dni po izteku trimesečnega obdobja iz člena 7(4). Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta je mogoče to obdobje podaljšati še za mesec dni.

3.
     
  Takoj ko Komisija osnutek posreduje, lahko Evropski parlament in Svet sprejmeta predvideno in pogojno izjavo o nenasprotovanju, ki začne veljati, ko Komisija sprejme regulativni tehnični standard, ne da bi spreminjala osnutek.

4.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje regulativnemu standardu, ta ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje delegiranemu aktu, v skladu s členom 296 PDEU navede razloge za to.

Člen 7d

Preklic prenosa pooblastila

1.
     
  Prenos pooblastila iz člena 7 lahko prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Odločitev o preklicu konča prenesena pooblastila.

3.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila za regulativni tehnični standard, ki naj bi se preklicala.

Člen 7e

Izvedbeni tehnični standardi

1.
     
  Kadar Evropski parlament in Svet Komisiji podelita pooblastila za sprejemanje tehničnih standardov po členu 291 PDEU in kadar so na področjih, ki so izrecno določena v zakonodajnih aktih iz člena 1(2), potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, velja:

| (a) | če organ v skladu z zakonodajnimi akti iz člena 1(2) oblikuje osnutke izvedbenih tehničnih standardov za predložitev Komisiji, so to tehnični standardi, ki ne vsebujejo političnih odločitev in so omejeni na določanje pogojev za uporabo pravno zavezujočih aktov Unije; |
| --- | --- |

(a)

če organ v skladu z zakonodajnimi akti iz člena 1(2) oblikuje osnutke izvedbenih tehničnih standardov za predložitev Komisiji, so to tehnični standardi, ki ne vsebujejo političnih odločitev in so omejeni na določanje pogojev za uporabo pravno zavezujočih aktov Unije;

| (b) | če organ Komisiji ne posreduje osnutka v roku, določenem v zakonodajnih aktih iz člena 1(2) ali navedenem v zahtevi, ki jo na organ naslovi Komisija v skladu s členom 19, lahko izvedbeni tehnični standard sprejme Komisija z izvedbenim aktom. |
| --- | --- |

(b)

če organ Komisiji ne posreduje osnutka v roku, določenem v zakonodajnih aktih iz člena 1(2) ali navedenem v zahtevi, ki jo na organ naslovi Komisija v skladu s členom 19, lahko izvedbeni tehnični standard sprejme Komisija z izvedbenim aktom.

2.
     
  Preden organ te osnutke predloži Komisiji, organizira odprta javna posvetovanja o izvedbenih tehničnih standardih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi, razen če bi bila taka posvetovanja in analize nesorazmerni v primerjavi z obsegom in učinkom zadevnih tehničnih standardov ali če bi šlo za posebej nujno zadevo.

Za mnenje ali nasvet zaprosi tudi interesno skupino za bančništvo iz člena 22.

3.
     
  Organ v skladu s členom 291 PDEU predloži osnutke izvedbenih tehničnih standardov v potrditev Komisiji, obenem pa tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.
     
  Komisija v treh mesecih po prejetju osnutkov izvedbenih tehničnih standardov odloči, ali jih bo potrdila. Ta rok lahko podaljša za mesec dni. Komisija lahko osnutke standardov potrdi le delno ali s spremembami, če je to v interesu Unije.

Če Komisija sprejme izvedbeni tehnični standard, tako da spremeni osnutek, ki ga je posredoval organ, o tem obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Komisija sprejme standarde v obliki uredb ali sklepov ter jih objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 8

Smernice in priporočila

1.
     Za vzpostavitev doslednih, smotrnih in učinkovitih nadzornih praks znotraj sistema ESFS ter zagotovitev skupne, enotne in usklajene uporabe zakonodaje
  Unije
  organ izdaja smernice in priporočila, naslovljena na pristojne organe ali finančne institucije.

1a.
     
  Organ po potrebi izvede odprta javna posvetovanja o smernicah in priporočilih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi. Po potrebi lahko tudi zaprosi za mnenje ali nasvet interesno skupino za bančništvo iz člena 22. Takšna posvetovanja, analize in mnenja ter svetovanje so sorazmerni glede na obseg, naravo in učinek smernice ali priporočila.

2.
     Pristojni organi
  in finančne institucije
  si na vsak način prizadevajo za spoštovanje teh smernic in priporočil.
  Vsak
  pristojni organ
  v dveh mesecih po izdaji
  smernic ali priporočil
  potrdi, da bo ravnal v skladu z njimi. Če jih ne namerava upoštevati, o tem obvesti organ in navede razloge za to odločitev. Organ razloge objavi.

Kadar pristojni organ ne upošteva teh smernic ali priporočil, organ
  to javno objavi
  .

Organ se lahko za vsak primer posebej odloči za objavo razlogov, ki jih je pristojni organ navedel v zvezi z neupoštevanjem smernice ali priporočila. Pristojni organ je o takšni objavi vnaprej obveščen.

Če smernica ali priporočilo tako zahteva, finančne institucije vsako leto jasno in podrobno poročajo o tem, ali to smernico oz. priporočilo izpolnjujejo.

2a.
     
  V poročilu iz člena 28(4a) organ seznani Evropski parlament, Svet in Komisijo z izdanimi smernicami in priporočili, pri čemer navede, kateri pristojni organi jih ne izpolnjujejo, in predstavi, kako namerava v prihodnosti zagotoviti, da jih bodo izpolnjevali.

Člen 9

Kršitev prava Evropske unije

1.   Kadar pristojni organ ni ▐ uporabil
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2)
  , vključno z regulativnimi in izvedbenimi tehničnimi standardi iz členov 7 in 7e, ali pa jih je uporabil tako, da je kršil pravo Unije,
  zlasti če ni zagotovil, da finančna institucija izpolnjuje zahteve iz te zakonodaje, ▐ organ
  ukrepa v skladu s pooblastili
  iz odstavkov 2, 3 in 6 tega člena.

2.   Organ lahko na zahtevo enega ali več pristojnih organov,
  Evropskega parlamenta, Sveta
  , Komisije
  ali interesne skupine za bančništvo
  ali na lastno pobudo ter po tem, ko je o zadevi obvestil zadevni pristojni organ, preišče domnevno kršitev ali neuporabo prava
  Unije
  .

2a.
     Pristojni organ brez poseganja v pooblastila iz člena 20 organu takoj zagotovi vse informacije, ki jih ta potrebuje za preiskavo.

3.   Organ lahko najpozneje v dveh mesecih po začetku preiskave na zadevni pristojni organ naslovi priporočilo, v katerem navede ukrepe, potrebne za uskladitev z zakonodajo
  Unije
  .

3a.
     Pristojni organ v desetih delovnih dneh po prejemu priporočila obvesti organ o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti za zagotovitev skladnosti z zakonodajo
  Unije
  .

4.   Če pristojni organ v mesecu dni od prejetja priporočila organa ne zagotovi skladnosti z zakonodajo
  Unije
  , lahko Komisija na podlagi prejetega obvestila organa ali na lastno pobudo
  izda uradno mnenje
  , s katerim od pristojnega organa zahteva sprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev z zakonodajo
  Unije
  .
  Komisija v uradnem mnenju upošteva priporočilo organa.

Takšno
  uradno mnenje izda
  najpozneje tri mesece po sprejetju priporočila. Ta rok lahko podaljša za mesec dni.

▐

Organ in pristojni organi Komisiji zagotovijo vse potrebne informacije.

5.   Pristojni organ v desetih delovnih dneh od prejetja
  uradnega mnenja
  iz odstavka 4 obvesti Komisijo in organ o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti
  , da bo svoje ravnanje uskladil z uradnim mnenjem
  Komisije.

6.   Če pristojni organ ne ravna v skladu z
  uradnim mnenjem
  iz odstavka 4 v roku ▐ in če je treba čim prej ukrepati zaradi neizpolnjevanja obveznosti, da se ohranijo ali obnovijo nevtralni konkurenčni pogoji na trgu ali se zagotovita pravilno delovanje in integriteta finančnega sistema, lahko organ, kadar se ustrezne zahteve
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za finančne institucije, brez poseganja v pooblastila Komisije
  po členu 258 PDEU
  sprejme individualno odločbo
  na podlagi teh zakonodajnih aktov
  , naslovljeno na finančno institucijo, v kateri zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti po pravu
  Unije
  , vključno s prenehanjem dejavnosti.

Odločba organa je v skladu z
  uradnim mnenjem
  , ki ga na podlagi odstavka 4
  izda
  Komisija.

7.   Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 6, prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli pristojni organi.

Ukrepi
  pristojnih organov v zvezi z
  vprašanji
  , obravnavanimi v
  uradnem mnenju
  na podlagi odstavka 4, ali odločba
  na podlagi odstavka 6
  , so v skladu
  bodisi z uradnim mnenjem bodisi z odločbo
  .

7a.
     
  Organ v poročilu iz člena 28(4a) navede, kateri pristojni organi in finančne institucije niso spoštovali odločb iz odstavkov 4 in 6.

Člen 10

Ukrepanje v izrednih razmerah

1.   V primeru neugodnih razmer, ki lahko resno ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v
  Evropski uniji
  ali dela tega sistema,
  organ dejavno spodbuja in, kadar oceni za potrebno, usklajuje ukrepe ustreznih nacionalnih pristojnih nadzornih organov
  .

Za opravljanje teh nalog je organ v celoti obveščen o vsakem relevantnem razvoju dogodkov in pozvan, naj se kot opazovalec udeleži vseh zadevnih srečanj ustreznih nacionalnih pristojnih nadzornih organov.

1a.
     
  Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, odbora ESRB ali organa sprejme odločbo, naslovljeno na organ, v kateri za namene te uredbe ugotovi obstoj izrednih razmer. To odločbo mesečno pregleduje in takoj, ko je mogoče, objavi konec izrednih razmer.

Če ugotovi izredne razmere, o tem nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet.

2.   Kadar Komisija sprejme odločbo na podlagi
  odstavka 1a in v izjemnih primerih, kadar je nujno usklajeno ukrepanje nacionalnih organov v odziv na neugodne razmere, ki bi lahko resno ogrozile pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Evropski uniji ali dela tega sistema,
  lahko organ sprejme individualne odločbe, s katerimi od pristojnih organov zahteva izvajanje potrebnih ukrepov v skladu z
  zakonodajnimi akti
  iz člena 1(2) za obvladovanje vseh
  takih dogodkov
  , tako da se zagotovi, da finančne institucije in pristojni organi izpolnjujejo zahteve, določene v teh aktih.

3.   Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa iz odstavka 2 v roku, ki je določen, lahko organ, kadar se ustrezne zahteve zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za finančne institucije, brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi
  člena 258 PDEU
  sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi navedenih
  zakonodajnih aktov
  , vključno s prenehanjem dejavnosti.

4.   Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 3, prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli pristojni organi.

Vsi ukrepi pristojnih organov v zvezi z dejstvi, ki jih obravnava odločba na podlagi odstavka 2 ali 3, so v skladu s temi odločbami.

Člen 11

Reševanje sporov med pristojnimi organi

1.   Kadar se pristojni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega pristojnega organa na področjih, na katerih
  zakonodajni akti
  iz člena 1(2)
  zahtevajo
  sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje pristojnih organov iz več kot ene države članice, ▐ organ brez poseganja v pooblastila iz člena 9
  na lastno pobudo ali
  na zahtevo enega ali več zadevnih pristojnih organov na podlagi postopka iz
  odstavkov 2 do 4 prevzame vodilno vlogo, da
  organom pomaga pri doseganju sporazuma.

2.   Organ določi rok za spravo med pristojnimi organi ob upoštevanju vseh ustreznih rokov, navedenih v
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2), ter zapletenosti in nujnosti zadeve.
  V tej fazi organ deluje kot posrednik.

3.   Če zadevni pristojni organi ob koncu spravnega postopka ne dosežejo sporazuma, ▐ organ
  v skladu s postopkom iz tretjega pododstavka člena 29(1)
  sprejme
  za zadevne pristojne organe zavezujočo
  odločbo,
  v kateri se
  v skladu s pravom
  Unije
  od njih
  zahtevajo rešitev nesoglasja in posebni ukrepi
  .

4.   Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa in zato ne zagotavlja, da finančna institucija izpolnjuje zahteve, ki se na podlagi
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) neposredno uporabljajo zanjo, lahko organ brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi
  člena 258 PDEU
  sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Skupnosti, vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.

4a.
     
  Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 4, prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli pristojni organi. Kakršni koli ukrepi pristojnih organov v zvezi z dejstvi, ki jih obravnava odločba na podlagi odstavkov 3 ali 4, so v skladu s temi odločbami.

4b.
     
  Predsedujoči v poročilu iz člena 28(4a) navede nesoglasja med pristojnimi organi, dosežene sporazume in sprejete odločitve za odpravo teh nesoglasij.

Člen 11a

Reševanje nesoglasij med pristojnimi organi na medsektorski ravni

Skupni odbor v skladu s postopkom iz člena 11 in 42 odpravi nesoglasja na medsektorski ravni, do katerih lahko pride med enim ali več pristojnimi organi, kot je opredeljeno v členu 2(2) te uredbe in uredbe (EU) št. .../2010 (ESMA) ter uredbe (EU) št. .../2010 (EIOPA).

Člen 12

Kolegiji nadzornih organov

1.   Organ prispeva k spodbujanju
  in spremljanju
  učinkovitega,
  uspešnega
  in usklajenega delovanja kolegijev nadzornih organov iz Direktive 2006/48/ES ter krepitvi skladnosti uporabe
  prava Unije
  v kolegijih
  nadzornikov
  .
  Osebje organa lahko sodeluje pri vseh dejavnostih, vključno s pregledi na kraju samem, ki se izvedejo skupaj z dvema ali več pristojnimi organi.

2.   Organ
  vodi kolegije nadzornikov, kot meni, da je ustrezno
  .

V ta namen
  se šteje kot „pristojni organ“ v smislu ustrezne zakonodaje.

3.
     
  Organ vsaj:

| (a) | zbira in deli vse pomembne informacije v vsakdanjih in izrednih razmerah za olajšanje dela kolegijev nadzornikov ter vzpostavi in upravlja centralni sistem in s tem pristojnim organom v kolegijih nadzornikov omogoči dostop do takšnih informacij; |
| --- | --- |

(a)

zbira in deli vse pomembne informacije v vsakdanjih in izrednih razmerah za olajšanje dela kolegijev nadzornikov ter vzpostavi in upravlja centralni sistem in s tem pristojnim organom v kolegijih nadzornikov omogoči dostop do takšnih informacij;

| (b) | sproži in usklajuje stresne teste po vsej Uniji za ocenitev prožnosti finančnih institucij, zlasti opredeljenih v členu 12b, na neugodne razmere na trgu, in zagotovi, da se na nacionalni ravni pri takih testih uporablja čim bolj usklajena metodologija; |
| --- | --- |

(b)

sproži in usklajuje stresne teste po vsej Uniji za ocenitev prožnosti finančnih institucij, zlasti opredeljenih v členu 12b, na neugodne razmere na trgu, in zagotovi, da se na nacionalni ravni pri takih testih uporablja čim bolj usklajena metodologija;

| (c) | načrtuje in vodi nadzorne dejavnosti pri tekočih zadevah in v izrednih razmerah, vključno z ocenjevanjem tveganj, ki so jim ali bi jim lahko bile izpostavljene finančne institucije; ter |
| --- | --- |

(c)

načrtuje in vodi nadzorne dejavnosti pri tekočih zadevah in v izrednih razmerah, vključno z ocenjevanjem tveganj, ki so jim ali bi jim lahko bile izpostavljene finančne institucije; ter

| (d) | nadzoruje naloge, ki jih izvajajo pristojni organi. |
| --- | --- |

(d)

nadzoruje naloge, ki jih izvajajo pristojni organi.

3a.
     
  Organ lahko za uskladitev nadzornega delovanja in najboljših praks, ki jih sprejmejo kolegiji nadzornikov, izda regulativne in izvedbene standarde, smernice in priporočila, sprejete v skladu s členi 7, 7e in 8. Organi odobrijo pisne predpise za delovanje vsakega kolegija, da bi zagotovili njihovo medsebojno usklajeno delovanje.

3b.
     
  Pravno zavezujoča posredniška vloga bi morala organu omogočiti, da rešuje spore med pristojnimi organi v skladu s postopkom iz člena 11. Če med zadevnimi kolegiji nadzornikov ni mogoče doseči sporazuma, lahko organ sprejme nadzorne odločitve, ki neposredno veljajo za posamezno institucijo.

Člen 12a

Splošne določbe

1.
     
  Organ nameni posebno pozornost tveganjem prekinitve finančnih storitev, ki jo (i) povzroči oslabitev celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki (ii) ima lahko resne negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo (sistemsko tveganje), ter obravnava ta tveganja. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistematično pomembne.

2.
     
  Organ v sodelovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja pripravi splošne kvantitativne in kvalitativne kazalnike (prikaz tveganja), ki bodo služili kot podlaga za dodelitev nadzornih ocen čezmejnim institucijam iz člena 12b. Ta bonitetna ocena se redno pregleduje, da se upoštevajo bistvene spremembe profila tveganja institucije. Nadzorna bonitetna ocena je odločilni element za odločitev o neposrednem nadzoru ali posegu v institucijo v težavah.

3.
     
  Organ brez poseganja v zakonodajne akte iz člena 1(2) po potrebi predlaga dodatne osnutke regulativnih in izvedbenih standardov ter smernice in priporočila za institucije iz člena 12b.

4.
     
  Organ uveljavlja nadzor čezmejnih finančnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje iz člena 12b. Organ v teh primerih deluje s pomočjo pristojnih organov.

5.
     
  Organ ustanovi enoto za reševanje bank, katere naloga je vzpostavitev jasno opredeljenega upravljanja in načina delovanja kriznega upravljanja od prvih posegov do reševanja in insolventnosti, ter vodi takšne postopke.

Člen 12b

Opredelitev čezmejnih institucij, ki bi lahko sprožile sistemsko tveganje

1.
     
  Odbor nadzornikov lahko po posvetovanju z odborom ESRB in v skladu s postopkom iz člena 29(1) opredeli čezmejne institucije, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje in jih mora zato neposredno nadzorovati organ ali jih je treba uvrstiti pod enoto za reševanje bank iz člena 12c.

2.
     
  Merila za opredelitev takšnih finančnih institucij so skladna z merili, ki so jih oblikovali odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave.

Člen 12c

Enota za reševanje bank

1.
     
  Enota za reševanje bank zagotavlja finančno stabilnost in čim manjši učinek institucij v težavah, opredeljenih v členu 12b, na preostali sistem in širše gospodarstvo ter omejuje stroške davkoplačevalcev, ob upoštevanju načela sorazmernosti, hierarhije vlagateljev in zagotavljanja enake čezmejne obravnave.

2.
     
  Enota za reševanje bank je pristojna za opravljanje nalog iz odstavka 1 za sanacijo institucij v težavah ali za odločanje o likvidaciji institucij, nezmožnih za poslovanje (bistveno za omejitev moralnega tveganja). Poleg drugih dejavnosti bi enota lahko zahtevala prilagoditev kapitala ali likvidnosti, spleta dejavnosti, izboljšanje procesov, imenovala ali zamenjala vodstvo, priporočila jamstva, posojila in likvidnostno pomoč, celotno ali delno prodajo, ustanovila dobro oziroma slabo banko ali premostitveno banko, preoblikovala dolg v lastniški kapital (z ustreznimi odbitki) ali prevzela institucijo v začasno javno last.

3.
     
  Enoto za reševanje bank sestavljajo strokovnjaki, ki jih je imenoval odbor nadzornikov organa, in ki imajo znanje in izkušnje o prestrukturiranju, preoblikovanju in likvidaciji finančnih institucij.

Člen 12d

Evropska shema za zajamčene vloge

1.
     
  Organ prispeva h krepitvi Evropskega sistema nacionalnih shem za zajamčene vloge, tako da deluje na podlagi pooblastil iz te uredbe za zagotovitev pravilne uporabe direktive 94/19/ES z namenom zagotovitve, da so nacionalne sheme za zajamčene vloge ustrezno financirane s prispevki iz finančnih institucij, vključno iz tistih institucij, vzpostavljenih v Uniji, kjer tudi sprejemajo depozite, a imajo sedež zunaj Unije, kot je določeno v direktivi 94/19/ES, in zagotavlja visoko raven zaščite vsem deponentom v usklajenem okviru po vsej Uniji, kar ohranja stabilizacijsko zaščitno vlogo vzajemne jamstvene sheme nespremenjeno, če upoštevajo standarde Evropske unije.

2.
     
  Pri shemah za zajamčene vloge se uporablja člen 8 o pristojnostih organa za sprejetje smernic in priporočil.

3.
     
  Komisija lahko sprejme regulativne in izvedbene tehnične standarde, kot je določeno v zakonodajnih aktih iz člena 1(2) v skladu s postopkom iz člena 7 do 7d te uredbe.

Člen 12 e

Evropski sklad za bančno stabilnost

1.
     
  Evropski sklad za bančno stabilnost (sklad) se ustanovi z namenom krepitve internalizacije stroškov finančnega sistema in z namenom podpore pri kriznem reševanju finančnih institucij v težavah. Finančne institucije, ki delujejo samo v eni državi članici, imajo možnost, da se skladu pridružijo. Sklad sprejme ustrezne ukrepe, da bi preprečil moralno tveganje zaradi razpoložljivosti pomoči.

2.
     
  Evropski sklad za bančno stabilnost je financiran z neposrednimi prispevki vseh finančnih institucij iz člena 12b(1). Ti prispevki so sorazmerni s stopnjo tveganja in deležem, ki ga vsaka od njih prispeva sistemskemu tveganju, ter spremembami splošnega tveganja v času, kakor so opredeljeni v njihovem prikazu tveganja. Pri ravni zahtevanih prispevkov so upoštevani širši gospodarski pogoji in potreba finančnih institucij po ohranitvi kapitala za druge regulativne in poslovne zahteve.

3.
     
  Evropski sklad za bančno stabilnost upravlja odbor, ki ga imenuje organ za obdobje petih let. Člani odbora so izbrani izmed osebja, ki ga predlagajo nacionalni organi. Sklad ustanovi tudi posvetovalni odbor, ki vključuje predstavnike finančnih institucij, ki sodelujejo v skladu, brez glasovalne pravice. Odbor sklada lahko predlaga, da organ prenese upravljanje svoje likvidnosti na ugledne institucije (na primer EIB), ki se vložijo v varne in likvidne instrumente.

4.
     
  Če zbrana sredstva, ki so jih prispevale banke, ne zadostujejo za rešitev težav, lahko sklad poveča svoja sredstva z izdajo dolžniških certifikatov ali drugimi finančnimi sredstvi.

Člen 13

Prenos nalog in odgovornosti

1.   Pristojni organi lahko
  z odobritvijo pooblaščenca
  naloge in odgovornosti prenesejo na
  organ ali
  druge pristojne organe
  na podlagi pogojev iz tega člena
  .
  Države članice lahko določijo posebne ureditve za prenos odgovornosti, ki jih je treba izpolniti, preden njihovi odgovorni organi sklenejo takšne sporazume, in lahko omejijo obseg prenosa na kar je nujno potrebno za učinkovit nadzor čezmejnih finančnih institucij ali skupin.

2.   Organ
  spodbuja in
  olajša prenos nalog in odgovornosti med pristojnimi organi z opredelitvijo tistih nalog in odgovornosti, ki jih je mogoče prenesti ali skupno izvajati, ter s spodbujanjem najboljših praks.

2a.
     
  Prenosu odgovornosti sledi prerazporeditev pristojnosti, določenih v zakonodajnih aktih iz člena 1(2). Za postopek, izvrševanje ter upravni in pravosodni pregled prenesenih pristojnosti se uporablja pravo organa, na katerega se prenesejo naloge.

3.   Pristojni organi obvestijo organ o sporazumih o prenosu pooblastil, ki jih nameravajo skleniti. Sporazumi začnejo veljati najmanj en mesec po tem, ko pristojni organi obvestijo organ.

Organ lahko v enem mesecu po prejetem obvestilu poda mnenje o načrtovanem sporazumu.

Organ v ustrezni obliki objavi vsak sporazum o prenosu pooblastil, ki ga sklenejo pristojni organi, za zagotovitev, da so vse zadevne strani ustrezno obveščene.

Člen 14

Skupna kultura na področju nadzora

1.   Organ ima dejavno vlogo pri razvoju skupne evropske kulture na področju nadzora in doslednih nadzornih praks ter zagotavljanju enotnih postopkov in usklajenih pristopov po vsej
  Evropski uniji
  , zato izvaja vsaj naslednje dejavnosti:

| (a) | izdaja mnenja za pristojne organe; |
| --- | --- |

(a)

izdaja mnenja za pristojne organe;

| (b) | spodbuja učinkovito dvostransko in večstransko izmenjavo informacij med pristojnimi organi ob popolnem upoštevanju veljavnih določb o zaupnosti in varstvu podatkov iz ustrezne zakonodaje Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja učinkovito dvostransko in večstransko izmenjavo informacij med pristojnimi organi ob popolnem upoštevanju veljavnih določb o zaupnosti in varstvu podatkov iz ustrezne zakonodaje Skupnosti;

| (c) | prispeva k razvoju visoko kakovostnih in enotnih nadzornih standardov, vključno s standardi poročanja
  , in mednarodnih računovodskih standardov v skladu s členom 1(2a); |
| --- | --- |

(c)

prispeva k razvoju visoko kakovostnih in enotnih nadzornih standardov, vključno s standardi poročanja
  , in mednarodnih računovodskih standardov v skladu s členom 1(2a);

| (d) | ocenjuje uporabo ustreznih
  regulativnih in izvedbenih
  standardov, ki jih sprejme Komisija, smernic in priporočil, ki jih izda organ, ter po potrebi predlaga spremembe; |
| --- | --- |

(d)

ocenjuje uporabo ustreznih
  regulativnih in izvedbenih
  standardov, ki jih sprejme Komisija, smernic in priporočil, ki jih izda organ, ter po potrebi predlaga spremembe;

| (e) | vzpostavlja sektorske in medsektorske programe usposabljanja, omogoča izmenjave osebja in pristojne organe spodbuja, naj povečajo uporabo shem začasne napotitve in drugih orodij. |
| --- | --- |

(e)

vzpostavlja sektorske in medsektorske programe usposabljanja, omogoča izmenjave osebja in pristojne organe spodbuja, naj povečajo uporabo shem začasne napotitve in drugih orodij.

2.   Organ lahko po potrebi razvije nove praktične instrumente in orodja za konvergenco za pospeševanje skupnih nadzornih pristopov in praks.

Člen 15

Medsebojni strokovni pregledi pristojnih organov

1.   Organ redno
  organizira in
  opravlja analize medsebojnih strokovnih pregledov nekaterih ali vseh dejavnosti pristojnih organov, da bi se dodatno izboljšala skladnost rezultatov nadzora. V ta namen organ razvija metode za zagotovitev objektivnega ocenjevanja in primerjave med pregledanimi organi.
  Pri izvajanju medsebojnih strokovnih pregledov se upoštevajo informacije in že izvedene ocene pristojnega organa.

2.   Medsebojni strokovni pregled med drugim vključuje oceno:

| (a) | ustreznosti
  ureditve sredstev in upravljanja pristojnega organa
  , zlasti ob upoštevanju učinkovite uporabe
  regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov iz členov 7 do 7e ter zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) in zmogljivosti za odzivanje na razvoj na trgu; |
| --- | --- |

(a)

ustreznosti
  ureditve sredstev in upravljanja pristojnega organa
  , zlasti ob upoštevanju učinkovite uporabe
  regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov iz členov 7 do 7e ter zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) in zmogljivosti za odzivanje na razvoj na trgu;

| (b) | stopnje približevanja, doseženega pri uporabi prava
  Unije
  in nadzorni praksi, vključno
  z regulativnimi tehničnimi in izvedbenimi
  standardi, smernicami in priporočili, sprejetimi na podlagi členov 7 in 8, ter obsega, do katerega nadzorna praksa izpolnjuje cilje iz prava
  Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

stopnje približevanja, doseženega pri uporabi prava
  Unije
  in nadzorni praksi, vključno
  z regulativnimi tehničnimi in izvedbenimi
  standardi, smernicami in priporočili, sprejetimi na podlagi členov 7 in 8, ter obsega, do katerega nadzorna praksa izpolnjuje cilje iz prava
  Unije
  ;

| (c) | dobrih praks, ki so jih razvili v nekaterih pristojnih organih in katerih sprejetje lahko koristi drugim pristojnim organom; |
| --- | --- |

(c)

dobrih praks, ki so jih razvili v nekaterih pristojnih organih in katerih sprejetje lahko koristi drugim pristojnim organom;

| (ca) | učinkovitosti in stopnje približevanja, doseženega v povezavi z uveljavljanjem določb, sprejetih pri izvajanju zakonodaje Unije, vključno z upravnimi ukrepi in naloženimi sankcijami zoper odgovorne osebe, ko se niso upoštevale te določbe. |
| --- | --- |

(ca)

učinkovitosti in stopnje približevanja, doseženega v povezavi z uveljavljanjem določb, sprejetih pri izvajanju zakonodaje Unije, vključno z upravnimi ukrepi in naloženimi sankcijami zoper odgovorne osebe, ko se niso upoštevale te določbe.

3.   Organ lahko na podlagi medsebojnega strokovnega pregleda izdaja
  smernice in
  priporočila
  v skladu s členom 8
  za zadevne pristojne organe.
  Organ pri pripravi osnutka regulativnih tehničnih ali izvedbenih tehničnih standardov v skladu s členom 7 do 7e upošteva izid medsebojnega pregleda. Pristojni organi si prizadevajo upoštevati ta nasvet organa. Kadar pristojni organ ne upošteva tega nasveta, o svojih razlogih za tako ravnanje obvesti organ.

Organ bo omogočil, da bodo najboljše prakse, ki se lahko opredelijo iz teh medsebojnih pregledov, javno dostopne. Poleg tega so lahko vsi ostali rezultati medsebojnih pregledov javno objavljeni, če na to pristane pristojni organ, ki je sodeloval pri medsebojnem pregledu.

Člen 16

Naloga usklajevanja

Organ izpolnjuje splošno vlogo usklajevanja pristojnih organov, tudi ko lahko neugodne razmere ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Uniji
  .

Organ spodbuja usklajene odzive
  Unije
  med drugim z:

| (1) | olajšanjem izmenjave informacij med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(1)

olajšanjem izmenjave informacij med pristojnimi organi;

| (2) | opredelitvijo obsega in preverjanjem zanesljivosti informacij, ki jih je treba dati na voljo vsem zadevnim pristojnim organom
  , kjer je to mogoče in ustrezno
  ; |
| --- | --- |

(2)

opredelitvijo obsega in preverjanjem zanesljivosti informacij, ki jih je treba dati na voljo vsem zadevnim pristojnim organom
  , kjer je to mogoče in ustrezno
  ;

| (3) | izvajanjem nezavezujočega posredovanja
  na zahtevo pristojnih organov ali na lastno pobudo brez poseganja v člen 11; |
| --- | --- |

(3)

izvajanjem nezavezujočega posredovanja
  na zahtevo pristojnih organov ali na lastno pobudo brez poseganja v člen 11;

| (4) | takojšnjim obveščanjem odbora ESRB o kakršnih koli morebitnih izrednih razmerah; |
| --- | --- |

(4)

takojšnjim obveščanjem odbora ESRB o kakršnih koli morebitnih izrednih razmerah;

| (4a) | sprejetjem vseh ustreznih ukrepov v primeru okoliščin, ki bi lahko ogrozile delovanje finančnih trgov, za omogočanje usklajevanja ukrepov, ki jih sprejmejo zadevni pristojni organi; |
| --- | --- |

(4a)

sprejetjem vseh ustreznih ukrepov v primeru okoliščin, ki bi lahko ogrozile delovanje finančnih trgov, za omogočanje usklajevanja ukrepov, ki jih sprejmejo zadevni pristojni organi;

| (4b) | osrednjim zbiranjem informacij, prejetih v skladu s členoma 12 in 20 od pristojnih organov med njihovim rednim poročanjem o institucijah, ki delujejo v več kot eni državi članici. Organ te informacije deli z drugimi pristojnimi nacionalnimi organi. |
| --- | --- |

(4b)

osrednjim zbiranjem informacij, prejetih v skladu s členoma 12 in 20 od pristojnih organov med njihovim rednim poročanjem o institucijah, ki delujejo v več kot eni državi članici. Organ te informacije deli z drugimi pristojnimi nacionalnimi organi.

Člen 17

Ocena razvoja na trgu

1.   Organ v okviru svoje pristojnosti spremlja in ocenjuje razvoj na trgu ter po potrebi obvešča
  EIOPA
  ,
  ESMA
  , odbor ESRB ter Evropski parlament, Svet in Komisijo o ustreznih mikrobonitetnih trendih, mogočih tveganjih in ranljivostih.
  Organ v svoje ocene vključi gospodarsko analizo trgov, na katerih delujejo finančne institucije, ter presojo vpliva morebitnega razvoja trga nanje.

1a.
     Organ v sodelovanju z odborom ESRB zlasti začne in usklajuje ocene na ravni celotne
  Unije
  v zvezi s prilagodljivostjo finančnih institucij na neugoden razvoj na trgu. V ta namen za uporabo v pristojnih organih razvija:

| (a) | skupno metodologijo za ocenjevanje učinka ekonomskih scenarijev na finančno stanje institucij; |
| --- | --- |

(a)

skupno metodologijo za ocenjevanje učinka ekonomskih scenarijev na finančno stanje institucij;

| (b) | skupne pristope k poročanju o rezultatih teh ocen prilagodljivosti finančnih institucij; |
| --- | --- |

(b)

skupne pristope k poročanju o rezultatih teh ocen prilagodljivosti finančnih institucij;

| (ba) | skupne metodologije za ocenjevanje vpliva posebnih proizvodov ali postopkov razširjanja proizvodov na finančno stanje institucije ter deponente, vlagatelje in obveščanje potrošnikov. |
| --- | --- |

(ba)

skupne metodologije za ocenjevanje vpliva posebnih proizvodov ali postopkov razširjanja proizvodov na finančno stanje institucije ter deponente, vlagatelje in obveščanje potrošnikov.

2.   Organ brez poseganja v naloge odbora ESRB, določene v Uredbi (EU) št. .../2010 (ESRB), vsaj enkrat na leto in po potrebi pogosteje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in odboru ESRB v okviru svoje pristojnosti predloži ocene trendov, morebitnih tveganj in ranljivosti.

Organ v te ocene vključi razvrstitev glavnih tveganj in ranljivosti ter po potrebi priporoča preventivne ali popravne ukrepe.

3.   Organ zagotavlja ustrezno obravnavo medsektorskega razvoja, tveganj in ranljivosti s tesnim sodelovanjem z
  EIOPA
  in
  ESMA s skupnim odborom
  .

Člen 18

Mednarodni odnosi

1.
     Organ lahko brez poseganja v pristojnosti institucij
  Unije in držav članic
  razvija stike
  in sprejema upravne dogovore
  z nadzornimi organi
  , mednarodnimi organizacijami in upravami
  tretjih držav.
  Taka ureditev ne ustvarja pravno obvezujočih obvez glede Evropske unije in držav članic, državam članicam in njihovim pristojnim organom pa ne preprečuje sklepanja dvostranskih ali večstranskih dogovorov s tretjimi državami.

2.
     Organ pomaga pri pripravi odločb o enakovrednosti v zvezi z nadzornimi ureditvami v tretjih državah v skladu z
  zakonodajnimi akti
  iz člena 1(2).

3.
     
  V poročilu iz člena 28(4a) organ navede upravne dogovore, o katerih se dogovori z mednarodnimi organizacijami ali upravami v tretjih državah, in ponujeno pomoč pri pripravi odločb o enakovrednosti.

Člen 19

Druge naloge

1.   Organ lahko na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije ali na lastno pobudo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži mnenja o vseh zadevah, povezanih z njegovim področjem pristojnosti.

1a.
     
  V primerih, ko organ ni posredoval osnutka regulativnega ali izvedbenega tehničnega standarda v roku, določenem v zakonodajnih aktih iz člena 1(2), ali ko rok ni določen, lahko Komisija zahteva tak osnutek in določi rok za njegovo izročitev.

Komisija lahko glede na nujnost zadeve zahteva, da se osnutek regulativnega ali izvedbenega tehničnega standarda predloži pred rokom, določenim v zakonodajnih aktih iz člena 1(2). V tem primeru Komisija navede ustrezno obrazložitev.

2.   V zvezi z ocenjevanjem varnega in skrbnega poslovanja pri združitvah in pridobitvah, ki spada na področje uporabe Direktive 2007/44/ES
  in v zvezi s katerim je v skladu s to direktivo potrebno posvetovanje med pristojnimi organi dveh ali več držav članic,
  lahko organ ▐ na zahtevo
  enega izmed zadevnih
  pristojnih organov izda in objavi mnenje o oceni varnega in skrbnega poslovanja,
  razen v zvezi z merili iz člena 19a(1)(e) Direktive 2006/48/ES
  .
  Mnenje se objavi čim prej, v vsakem primeru pa pred iztekom ocenjevalnega obdobja iz Direktive 2007/44/ES.
  Člen 20
  se uporablja za področja, v zvezi s katerimi lahko organ izda mnenje.

Člen 20

Zbiranje informacij

1.   Pristojni organi in drugi javni organi držav članic organu na njegovo zahtevo predložijo vse informacije, ki jih potrebuje za izvajanje nalog, dodeljenih s to uredbo,
  če ima naslovnik zakonit dostop do ustreznih podatkov in če je zahteva po informacijah potrebna v povezavi z naravo teh nalog.

1a.
     Organ lahko zahteva tudi, da se mu informacije zagotavljajo v rednih časovnih presledkih.
  Za te zahteve se, kjer je to mogoče, uporabljajo skupne oblike poročanja.

1b.
     
  Organ na upravičeno zahtevo pristojnega organa države članice zagotovi vse informacije, ki jih pristojni organ potrebuje za opravljanje svojih nalog, v skladu z obveznostmi varovanja poslovnih skrivnosti, določenimi v sektorski zakonodaji in členu 56.

1c.
     
  Preden zahteva informacije v skladu s tem členom in da bi se izognil podvajanju obveznosti poročanja, organ najprej upošteva vse ustrezne veljavne statistične podatke, ki sta jih pripravila, razširila in razvila Evropski statistični sistem in Evropski sistem centralnih bank.

2.   Kadar informacije niso na voljo ali jih pristojni organi ▐ ne zagotovijo pravočasno, lahko organ
  naslovi ustrezno utemeljeno
  zahtevo
  na druge nadzorne organe, ministrstvo za finance, ki ima na voljo informacije o varnem in skrbnem poslovanju, centralno banko ali statistični urad zadevne države članice
  .

2a.
     
  Kadar informacije niso na voljo oziroma niso zagotovljene pravočasno v skladu z odstavkoma 1 ali 2, lahko organ naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo neposredno na ustrezne finančne institucije. V utemeljeni zahtevi pojasni, zakaj so podatki o zadevnih posameznih finančnih institucijah potrebni.

Organ o zahtevah obvesti zadevne pristojne organe v skladu z odstavkoma 2 in 2a.

Pristojni organi ▐ organu na njegovo zahtevo pomagajo pri zbiranju takih informacij.

3.   Organ lahko uporablja zaupne informacije,
  prejete v skladu s tem členom
  , samo za izvajanje nalog, ki so mu dodeljene s to uredbo.

Člen 21

Odnos z odborom ESRB

1.   Organ
  tesno in redno
  sodeluje z odborom ESRB.

2.   
  Organ
  odboru ESRB zagotavlja redne in posodobljene informacije, potrebne za izpolnjevanje njegovih nalog. Kakršni koli podatki, potrebni za izpolnjevanje nalog, ki niso v povzeti ali zbirni obliki, se na obrazloženo zahtevo takoj predložijo odboru ESRB, kot je določeno v členu [15] Uredbe (EU) št. .../
  2010
  [ESRB].
  Organ ima v sodelovanju z odborom ESRB na voljo primerne interne postopke za posredovanje zaupnih informacij, zlasti v povezavi s posameznimi finančnimi institucijami.

3.   Organ v skladu z odstavkoma 4 in 5 zagotovi ustrezno spremljanje nadaljnjega ukrepanja ob opozorilih in priporočilih odbora ESRB iz člena [16] Uredbe (EU) št. .../
  2010
  [ESRB].

4.   Organ ob prejemu opozorila ali priporočila odbora ESRB, ki je naslovljeno nanj, takoj skliče sejo odbora nadzornikov in oceni posledice takega opozorila ali priporočila za izpolnjevanje svojih nalog.

V ustreznem postopku odločanja določi
  vse
  ukrepe, ki jih je treba sprejeti v skladu s pooblastili, ki so mu dodeljena s to uredbo, da se obravnavajo zadeve, izpostavljene v opozorilih in priporočilih.

Če organ ne ukrepa na podlagi priporočila,
  Evropskemu parlamentu, Svetu in
  odboru ESRB sporoči razloge za tako odločitev.

5.   Organ ob prejemu opozorila ali priporočila odbora ESRB, naslovljenega na pristojni nacionalni nadzorni organ, po potrebi uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena s to uredbo, da zagotovi pravočasno nadaljnje ukrepanje.

Če naslovnik ne namerava upoštevati priporočila odbora ESRB, o svojih razlogih za neukrepanje obvesti odbor nadzornikov in jih obravnava skupaj z njim.

Pristojni organ ustrezno upošteva stališča odbora nadzornikov, ko v skladu s členom [17] Uredbe (EU) št. .../
  2010
  (ESRB) obvesti
  Evropski parlament, Svet
  in odbor ESRB.

6.   Organ pri opravljanju svojih nalog, določenih v tej uredbi, čim bolj upošteva opozorila in priporočila odbora ESRB.

Člen 22

Interesna skupina za bančništvo

1.   Za
  omogočanje posvetovanj
  z zainteresiranimi stranmi na področjih, pomembnih za naloge organa, se ustanovi interesna skupina za bančništvo.
  Z interesno skupino za bančništvo se posvetuje o ukrepih, sprejetih v skladu s členom 7 o regulativnih tehničnih standardih in izvedbenih tehničnih standardih, ter v meri, ki ne zadeva posameznih finančnih institucij, s členom 8 o smernicah in priporočilih. Če je treba ukrepe nujno sprejeti in ni mogoče opraviti posvetovanj, je treba čim prej obvestiti interesno skupino za bančništvo.

Interesna skupina za bančništvo se sestane vsaj štirikrat na leto.

2.   Interesna skupina za bančništvo je sestavljena iz 30 članov, ki sorazmerno zastopajo kreditne institucije in investicijske družbe
  , ki delujejo
  v
  Uniji, njihove predstavnike zaposlenih
  , potrošnike, uporabnike bančnih storitev
  ter predstavnike malih in srednje velikih podjetij. Najmanj pet članov je neodvisnih vrhunskih akademikov. Deset članov skupine predstavlja finančne institucije, pri čemer trije izmed njih predstavljajo zadružne banke in hranilnice.

▐

3.   Člane interesne skupine za bančništvo na podlagi predlogov ustreznih zainteresiranih strani imenuje odbor nadzornikov organa. Odbor nadzornikov pri odločanju čim bolj zagotavlja ustrezno geografsko uravnoteženost,
  uravnoteženost glede na spol
  in zastopanost zainteresiranih strani iz celotne
  Evropske unije
  .

▐

4.   
  Organ zagotovi vse potrebne informacije in ustrezno administrativno podporo za interesno skupino za bančništvo. Za člane interesne skupine, ki zastopajo neprofitne organizacije, se zagotovi ustrezno nadomestilo potnih stroškov. Skupina lahko ustanovi delovne skupine o tehničnih vprašanjih.
  Člani interesne skupine za bančništvo so imenovani za obdobje dveh let in pol, po katerem se organizira nov izbirni postopek.

Člani so lahko imenovani za dva zaporedna mandata.

5.   Interesna skupina za bančništvo izdaja mnenja in nasvete za organ o kakršnem koli vprašanju v zvezi z nalogami organa
  , s posebnim poudarkom na nalogah,
  določenimi v členih 7
  do 7e,
  8,
  14, 15 in 17
  .

6.   Interesna skupina za bančništvo sprejme svoj poslovnik
  na podlagi dogovora dvotretjinske večine članov
  .

7.   Organ javno objavi mnenja in nasvete interesne skupine za bančništvo ter rezultate posvetovanj s to skupino.

Člen 23

Zaščitni ukrepi

2.   Kadar država članica meni, da odločba, sprejeta na podlagi
  člena 10(2) ali
  člena 11,
  neposredno in bistveno
  posega v njene fiskalne pristojnosti,
  v desetih delovnih dneh
  po tem, ko je bil pristojni organ obveščen o odločbi organa, obvesti organ,
  Evropski parlament
  in Komisijo ▐.

Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba posega v njene fiskalne pristojnosti, in
  zagotovi presojo vpliva, iz katere je razvidno, v kolikšni meri
  .

2a.
     Organ v enem mesecu po prejemu uradnega obvestila države članice to državo članico obvesti, ali bo svojo odločbo ohranil, jo spremenil ali razveljavil.

3.   
  Če organ ohrani ali spremeni svojo odločbo, Svet sprejme sklep, ali se odločba organa ohrani ali razveljavi. Sklep o ohranitvi odločbe organa se sprejme z navadno večino članov. Sklep o preklicu odločbe organa se sprejme s kvalificirano večino njegovih članov. V nobenem od teh primerov se ne upošteva glas zadevnih članov.

3a.
     
  Če Svet v desetih delovnih dneh v primeru člena 10 in v enem mesecu v primeru člena 11 ne sprejme odločitve, se šteje, da se odločba organa ohrani.

3b.
     
  Če se na podlagi odločbe iz člena 10 uporabijo sredstva iz skladov, ustanovljenih v skladu s členoma 12d ali 12e, države članice ne smejo pozvati Sveta, naj ohrani ali prekliče odločbo, ki jo je sprejel organ.

Člen 24

Postopki odločanja

1.   Organ pred sprejetjem odločb iz
  te uredbe
  obvesti
  katerega koli imenovanega
  naslovnika o nameravanem sprejetju odločb in določi rok, do katerega lahko naslovnik predloži svoje mnenje o zadevi, pri čemer se v celoti upošteva nujnost,
  zapletenost in možne posledice
  zadeve.
  To velja na podoben način za priporočila iz člena 9(4).

2.   V odločbah organa so navedeni razlogi, na katerih temeljijo.

3.   Naslovniki odločb organa so obveščeni o pravnih sredstvih, ki so jim na voljo na podlagi te uredbe.

4.   Kadar organ sprejme odločbo na podlagi člena 10(2) ali (3), to odločbo v ustreznih časovnih presledkih pregleduje.

5.   Odločbe, ki jih organ sprejme na podlagi členov 9, 10 in 11, so javno objavljene, pri čemer sta navedeni identiteta zadevnega pristojnega organa ali finančne institucije in glavna vsebina odločbe,
  razen če je taka objava v navzkrižju z upravičenim interesom
  finančnih institucij glede varovanja poslovnih skrivnosti
  ali če bi lahko resno ogrozila pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema Evropske unije ali dela tega sistema
  .

POGLAVJE III

ORGANIZACIJA

ODDELEK 1

ODBOR NADZORNIKOV

Člen 25

Sestava

1.   Odbor nadzornikov sestavljajo:

| (a) | predsednik, ki nima glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(a)

predsednik, ki nima glasovalne pravice;

| (b) | vodja nacionalnega javnega organa, pristojnega za nadzor nad kreditnimi institucijami v posamezni državi članici,
  ki se sestanejo osebno vsaj dvakrat na leto; |
| --- | --- |

(b)

vodja nacionalnega javnega organa, pristojnega za nadzor nad kreditnimi institucijami v posamezni državi članici,
  ki se sestanejo osebno vsaj dvakrat na leto;

| (c) | en predstavnik Komisije, ki nima glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(c)

en predstavnik Komisije, ki nima glasovalne pravice;

| (d) | en predstavnik Evropske centralne banke, ki nima glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(d)

en predstavnik Evropske centralne banke, ki nima glasovalne pravice;

| (e) | en predstavnik odbora ESRB, ki nima glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(e)

en predstavnik odbora ESRB, ki nima glasovalne pravice;

| (f) | en predstavnik vsakega od ostalih dveh evropskih nadzornih organov, ki nima glasovalne pravice. |
| --- | --- |

(f)

en predstavnik vsakega od ostalih dveh evropskih nadzornih organov, ki nima glasovalne pravice.

1a.
     
  Odbor nadzornikov se redno, vsaj dvakrat letno, sestaja z interesno skupino za bančništvo.

2.   Vsak pristojni organ je odgovoren za imenovanje namestnika na visoki ravni, ki ga izbere med svojim osebjem in ki lahko nadomesti člana odbora nadzornikov iz odstavka 1(b), če se ta oseba seje ne more udeležiti.

3.   Kadar organ iz odstavka 1(b) ni centralna banka,
  se
  lahko
  član
  odbora nadzornikov iz odstavka 1(b)
  odloči, da ga
  spremlja predstavnik centralne banke države članice, ki nima glasovalne pravice.

3a.
     
  V državah članicah, kjer je za nadzor v skladu s to uredbo pristojen več kot en organ, se ti organi dogovorijo o skupnem predstavniku. Če točka za razpravo v odboru nadzornikov ne sodi v pristojnost nacionalnega organa, ki ga predstavlja član iz odstavka 1(b), lahko ta član pripelje predstavnika iz zadevnega nacionalnega organa, ki nima glasovalne pravice.

4.   Člana odbora nadzornikov iz odstavka 1(b) za namene ravnanja v skladu s področjem uporabe Direktive 94/19/ES lahko po potrebi spremlja predstavnik ustreznih organov, ki v posamezni državi članici upravljajo sisteme zajamčenih vlog, pri čemer ta predstavnik nima glasovalne pravice.

5.   Odbor nadzornikov se lahko odloči, da dovoli prisotnost opazovalcev.

Izvršni direktor lahko sodeluje na sejah odbora nadzornikov, vendar nima glasovalne pravice.

Člen 26

Notranji odbori in skupine

1.   Odbor nadzornikov lahko ustanavlja notranje odbore ali skupine za posebne naloge, dodeljene odboru nadzornikov, ter zagotovi prenos nekaterih jasno opredeljenih nalog in odločanja na notranje odbore ali skupine, upravni odbor ali predsednika.

2.   Za namene člena 11 odbor nadzornikov skliče
  neodvisno
  skupino
  z uravnoteženo sestavo članov
  za lažje
  nepristransko
  reševanje sporov, ki jo sestavljajo predsednik in dva člana, ki nista predstavnika pristojnih organov, vpletenih v spor
  , ter v sporu nimata nikakršnega interesa in z zadevnimi pristojnimi organi nimata neposredne povezave.

2a.
     
  Skupina na podlagi člena 11(2) predlaga odločbo, ki jo dokončno sprejme
  odbor nadzornikov
  v skladu s postopkom iz tretjega pododstavka člena 29(1)
  .

2b.
     
  Odbor nadzornikov sprejme poslovnik za skupino iz odstavka 2.

Člen 27

Neodvisnost

1.
     Predsednik odbora nadzornikov in njegovi člani z glasovalno pravico pri opravljanju nalog, ki so jim dodeljene s to uredbo, delujejo neodvisno in objektivno v
  izključnem
  interesu
  Unije kot celote
  ter niti ne zahtevajo niti ne sprejemajo navodil institucij ali organov
  Unije
  , vlade države članice ali katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov.

2.
     
  Države članice, institucije Unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na člane odbora nadzornikov pri opravljanju njihovih nalog.

Člen 28

Naloge

1.   Odbor nadzornikov usmerja delo organa in je pristojen za sprejemanje odločb iz poglavja II.

2.   Odbor nadzornikov sprejema mnenja, priporočila in odločbe ter izdaja nasvete iz poglavja II.

3.   Odbor nadzornikov imenuje predsednika.

4.   Odbor nadzornikov vsako leto do 30. septembra na podlagi predloga upravnega odbora sprejme delovni program organa za naslednje leto ter ga posreduje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Delovni program se sprejme ne glede na letni proračunski postopek in se javno objavi.

4a.
     
  Odbor nadzornikov na predlog upravnega odbora sprejme letno poročilo o dejavnostih organa, vključno z izvedbo nalog predsednika, na podlagi osnutka poročila iz člena 38(7) ter to poročilo vsako leto do 15. junija posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. Poročilo se objavi.

5.   Odbor nadzornikov sprejme večletni delovni program organa ter ga posreduje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Večletni delovni program se sprejme ne glede na letni proračunski postopek in se javno objavi.

6.   Odbor nadzornikov
  sprejme proračun
  v skladu s členom 49.

7.   Odbor nadzornikov izvaja disciplinski nadzor nad predsednikom in izvršnim direktorjem ter ju lahko odstavi s položaja v skladu s členom 33(5) oziroma členom 36(5).

Člen 29

Odločanje

1.   Odbor nadzornikov
  sprejema odločitve z navadno večino
  svojih članov
  v skladu z načelom, da ima vsak član en glas
  .

Z odstopanjem od prvega pododstavka odbor nadzornikov v zvezi z akti iz členov 7 in 8 ter ukrepi in odločbami, sprejetimi na podlagi poglavja VI, sprejema odločitve na podlagi kvalificirane večine svojih članov, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Ob upoštevanju odločb v skladu s členom 11(3) v zvezi z odločbami, ki jih sprejme konsolidacijski nadzornik, se lahko odločba, ki jo predlaga odbor, šteje za sprejeto, če jo odobri navadna večina, razen če jo zavrnejo člani, ki predstavljajo manjšino, ki lahko prepreči sprejetje, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Za
  vse druge odločitve
  v skladu s členom 11(3) odločbo, ki jo predlaga odbor, sprejme navadna večina članov
  odbora nadzornikov
  v skladu z načelom, da ima vsak član en glas
  .

2.   Seje odbora nadzornikov skliče predsednik na lastno pobudo ali zahtevo ene tretjine članov odbora ter jih tudi vodi.

3.   Odbor nadzornikov sprejme in objavi svoj poslovnik.

4.   V poslovniku je natančno določena ureditev glasovanja, vključno s pravili glede sklepčnosti, če je to ustrezno. Člani brez glasovalne pravice in opazovalci, razen predsednika in izvršnega direktorja, se ne udeležujejo razprav v odboru nadzornikov, ki zadevajo posamezne finančne institucije, razen če je v členu 61 ali
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2) določeno drugače.

ODDELEK 2

UPRAVNI ODBOR

Člen 30

Sestava

1.   Upravni odbor sestavljajo predsednik
  in šest drugih članov odbora nadzornikov
  , ki jih
  izvolijo
  člani
  odbora nadzornikov z glasovalno pravico
  .

Vsak član razen predsednika ima namestnika, ki lahko zamenja člana upravnega odbora, če se ta oseba seje ne more udeležiti.

Mandat članov, ki jih izbere odbor nadzornikov, traja dve leti in pol. Ta mandat se lahko enkrat podaljša.
  Upravni odbor je sestavljen uravnoteženo in sorazmerno, tako da odraža Evropsko unijo kot celoto. Mandati se prekrivajo in uporabi se ustrezen sistem rotacije.

2.   Sklepi upravnega odbora se sprejemajo na podlagi večine prisotnih članov. Vsak član ima en glas.

Izvršni direktor
  in predstavnik Komisije sodelujeta
  na sejah upravnega odbora, vendar
  nimata
  glasovalne pravice.

Predstavnik Komisije ima glasovalno pravico pri vprašanjih iz člena 49.

Upravni odbor sprejme in objavi svoj poslovnik.

3.   Seje upravnega odbora skliče predsednik na lastno pobudo ali zahtevo vsaj ene tretjine članov ter jih tudi vodi.

Upravni odbor se srečuje pred vsako sejo odbora nadzornikov in tako pogosto, kot se mu zdi potrebno
  . Upravni odbor se srečuje na ▐ sejah vsaj
  petkrat
  na leto.

4.   Članom upravnega odbora lahko odvisno od določb iz poslovnika pomagajo svetovalci ali strokovnjaki.
  Člani brez glasovalne pravice, z izjemo izvršnega direktorja, se ne udeležujejo razprav v upravnem odboru o posameznih finančnih institucijah.

Člen 31

Neodvisnost

Člani upravnega odbora delujejo neodvisno in objektivno v
  izključnem
  interesu
  Unije kot celote
  , pri čemer niti ne zahtevajo niti ne sprejemajo navodil institucij ali organov
  Unije
  , katere koli vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa.

Države članice, institucije ali organi Unije ali kateri koli drug javni ali zasebni organ ne poskuša vplivati na upravni odbor.

Člen 32

Naloge

1.   Upravni odbor zagotavlja, da organ opravlja svoje poslanstvo in izvaja naloge, ki so mu dodeljene v skladu s to uredbo.

2.   Upravni odbor predloži letni in večletni delovni program odboru nadzornikov v sprejetje.

3.   Upravni odbor izvaja svoja proračunska pooblastila v skladu s členoma 49 in 50.

4.   Upravni odbor sprejme načrt kadrovske politike organa in v skladu s členom 54(2) tudi potrebne izvedbene ukrepe za kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi).

5.   Upravni odbor sprejme posebne določbe o pravici dostopa do dokumentov organa v skladu s členom 58.

▐

6a.
     
  Upravni odbor na podlagi osnutka poročila iz člena 38(7) odboru nadzornikov predlaga letno poročilo o dejavnostih organa, tudi o nalogah predsednika, v odobritev in za njegovo predložitev Evropskemu parlamentu.

7.   Upravni odbor sprejme in objavi svoj poslovnik.

8.   Upravni odbor imenuje in razrešuje člane odbora za pritožbe v skladu s členom 44(3) in 44(5).

ODDELEK 3

PREDSEDNIK

Člen 33

Imenovanje in naloge

1.   Organ zastopa predsednik, ki je polno zaposleni neodvisni strokovnjak.

Predsednik je odgovoren za pripravo dela odbora nadzornikov ter vodi seje odbora nadzornikov in upravnega odbora.

2.   Predsednika z odprtim izbirnim postopkom,
  ki ga organizira in vodi odbor nadzornikov
  , imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo.

Komisija Evropskemu parlamentu predloži ožji seznam treh kandidatov. Evropski parlament po opravljenem zaslišanju teh kandidatov izbere enega od njih. Tako izbranega kandidata imenuje odbor nadzornikov.

Odbor nadzornikov med svojimi člani izbere tudi namestnika, ki bo v odsotnosti predsednika opravljal njegove funkcije.
  Namestnik ni izvoljen izmed članov upravnega odbora.

3.   Mandat predsednika je pet let in se lahko enkrat podaljša.

4.   V devetih mesecih pred koncem petletnega mandata predsednika odbor nadzornikov ovrednoti:

| (a) | rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi; |
| --- | --- |

(a)

rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi;

| (b) | dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(b)

dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih.

Odbor nadzornikov lahko na podlagi vrednotenja in odvisno od potrditve Evropskega parlamenta enkrat podaljša mandat predsednika.

5.   Predsednika ▐ lahko s položaja odstavi le
  Evropski parlament v skladu s sklepom
  odbora nadzornikov.

Predsednik ne more omejevati odbora nadzornikov pri razpravah v zvezi z njim, zlasti o potrebi po njegovi razrešitvi, in ni vključen v razprave v zvezi s takim vprašanjem.

Člen 34

Neodvisnost

Predsednik brez poseganja v vlogo odbora nadzornikov v zvezi z nalogami predsednika niti ne zahteva niti ne sprejema navodil institucij ali organov Skupnosti, katere koli vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa.

Države članice, institucije Unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na predsednika pri opravljanju njegovih nalog.

V skladu s kadrovskimi predpisi iz člena 54 predsednika po prenehanju mandata še vedno zavezuje dolžnost, da v zvezi s sprejemanjem nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravna pošteno in diskretno.

Člen 35

Poročilo

1.   Evropski parlament
  in Svet
  lahko predsednika ali njegovega namestnika ob popolnem spoštovanju njegove neodvisnosti
  pozoveta
  , da poda izjavo.
  Predsednik poda izjavo pred Evropskim parlamentom
  in odgovori na vsa vprašanja njegovih poslancev,
  kadar koli se od njega to zahteva.

2.   
  Predsednik Evropskemu parlamentu na zahtevo in vsaj 15 dni, preden poda izjavo iz odstavka 1, predloži pisno poročilo o glavnih dejavnostih organa
  .

2a.
     
  Poročilo poleg informacij iz členov 7a–7e, 8, 9, 10, 11a in 18 vsebuje tudi vse pomembne informacije, ki jih Evropski parlament zahteva priložnostno.

ODDELEK 4

IZVRŠNI DIREKTOR

Člen 36

Imenovanje

1.   Organ vodi izvršni direktor, ki je polno zaposlen neodvisni strokovnjak.

2.   Izvršnega direktorja z odprtim izbirnim postopkom imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo, in izkušenj s področja vodenja
  , po tem, ko ga je potrdil Evropski parlament.

3.   Mandat izvršnega direktorja je pet let in se lahko enkrat podaljša.

4.   V devetih mesecih pred koncem petletnega mandata izvršnega direktorja odbor nadzornikov opravi vrednotenje.

Pri tem vrednotenju odbor nadzornikov oceni zlasti:

| (a) | rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi; |
| --- | --- |

(a)

rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi;

| (b) | dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(b)

dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih.

Odbor nadzornikov lahko ob upoštevanju vrednotenja enkrat podaljša mandat izvršnega direktorja.

5.   Izvršnega direktorja se lahko odstavi s položaja le na podlagi sklepa odbora nadzornikov.

Člen 37

Neodvisnost

1.
     Izvršni direktor brez poseganja v ustrezne vloge upravnega odbora in odbora nadzornikov v zvezi z nalogami izvršnega direktorja niti ne zahteva niti ne sprejema navodil katere koli vlade, organa, organizacije ali osebe zunaj organa.

1a.
     
  Države članice, institucije Unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na izvršnega direktorja pri opravljanju njegovih nalog.

V skladu s kadrovskimi predpisi iz člena 54 izvršnega direktorja po prenehanju mandata še vedno zavezuje dolžnost, da v zvezi s sprejemanjem nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravna pošteno in diskretno.

Člen 38

Naloge

1.   Izvršni direktor je pristojen za upravljanje organa in pripravlja delo upravnega odbora.

2.   Izvršni direktor je odgovoren za izvajanje letnega delovnega programa organa pod vodstvom odbora nadzornikov in pod nadzorom upravnega odbora.

3.   Izvršni direktor izvaja potrebne ukrepe, zlasti sprejemanje notranjih upravnih navodil in objavljanje obvestil, za zagotovitev delovanja organa v skladu s to uredbo.

4.   Izvršni direktor pripravi večletni delovni program v skladu s členom 32(2).

5.   Izvršni direktor vsako leto do 30. junija pripravi delovni program organa za naslednje leto v skladu s členom 32(2).

6.   Izvršni direktor pripravi predhodni predlog proračuna organa na podlagi člena 49 in na podlagi člena 50 izvršuje proračun organa.

7.   Izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek ▐ poročila z oddelkom o regulativnih in nadzornih dejavnostih organa ter oddelkom o finančnih in upravnih zadevah.

8.   Izvršni direktor v zvezi z osebjem organa izvaja pooblastila iz člena 54 in upravlja kadrovske zadeve.

POGLAVJE IV

EVROPSKI SISTEM FINANČNIH NADZORNIH ORGANOV ▐

ODDELEK 2

EVROPSKI NADZORNI ORGAN (SKUPNI ODBOR)

Člen 40

Ustanovitev

1.   Ustanovi se skupni odbor evropskih nadzornih organov.

2.   Skupni odbor deluje kot forum, v katerem organ redno in tesno sodeluje ter zagotavlja medsektorsko usklajenost
  z drugimi evropskimi nadzornimi organi, zlasti pri
  :

| — | finančnih konglomeratih, |
| --- | --- |

—

finančnih konglomeratih,

| — | računovodstvu in revizijah, |
| --- | --- |

—

računovodstvu in revizijah,

| — | mikrobonitetnih analizah medsektorskega razvoja, tveganj in občutljivih točk za finančno stabilnost, |
| --- | --- |

—

mikrobonitetnih analizah medsektorskega razvoja, tveganj in občutljivih točk za finančno stabilnost,

| — | naložbenih produktih za male vlagatelje, |
| --- | --- |

—

naložbenih produktih za male vlagatelje,

| — | ukrepih proti pranju denarja; ter |
| --- | --- |

—

ukrepih proti pranju denarja; ter

| — | izmenjavi informacij z Evropskim odborom za sistemska tveganja ter pri razvijanju odnosa med Evropskim odborom za sistemska tveganja in evropskimi nadzornimi organi. |
| --- | --- |

—

izmenjavi informacij z Evropskim odborom za sistemska tveganja ter pri razvijanju odnosa med Evropskim odborom za sistemska tveganja in evropskimi nadzornimi organi.

3.   
  Skupni odbor ima osebje, ki ga dodelijo trije evropski nadzorni organi, ki deluje kot sekretariat.
  Organ prispeva ustrezna sredstva za ▐ upravne, infrastrukturne in operativne izdatke.

Člen 40a

Nadzor

Kadar finančna institucija pokriva več sektorjev, skupni odbor spore rešuje v skladu s členom 42.

Člen 41

Sestava

1.   Skupni odbor sestavljajo
  predsedniki evropskih nadzornih organov
  , po potrebi pa tudi predsednik pododbora, ustanovljenega na podlagi člena 43.

2.   Izvršni direktor,
  predstavnik Komisije
  in odbor ESRB so kot opazovalci povabljeni na seje skupnega odbora in pododborov iz člena 43.

3.   Predsednik skupnega odbora ▐ je po načelu letne rotacije imenovan med predsedniki Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge.
  Predsednik skupnega odbora, imenovan v skladu s tem odstavkom, je imenovan tudi za podpredsednika odbora ESRB.

4.   Skupni odbor ▐ sprejme in objavi svoj poslovnik. V pravilih se lahko določijo dodatni udeleženci sej skupnega odbora.

Skupni odbor ▐ se sestaja vsaj enkrat na dva meseca.

Člen 42

Skupna stališča in skupni dokumenti

Organ v okviru svojih nalog iz poglavja II in zlasti ob upoštevanju izvajanja Direktive 2002/87/ES po potrebi sprejema skupna stališča z Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge, kot je to ustrezno.

Organ vzporedno z Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge po potrebi sprejema akte iz člena 7, 9, 10 ali 11 te uredbe v zvezi z izvajanjem Direktive 2002/87/ES in katere koli druge
  zakonodajne akte
  iz člena 1(2), ki tudi spada na področje pristojnosti Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ali Evropskega organa za vrednostne papirje in trge.

Člen 43

Pododbori

1.
     Za namene člena 42 se v okviru skupnega odbora ▐ ustanovi pododbor za finančne konglomerate.

2.
     Ta pododbor je sestavljen iz posameznikov, navedenih v členu 41(1), in enega predstavnika na visoki ravni, ki je izbran med osebjem, zaposlenim v ustreznem pristojnem organu iz vsake države članice.

3.
     Pododbor med svojimi člani izbere predsednika, ki je tudi član skupnega odbora ▐.

4.
     Skupni odbor lahko ustanovi dodatne pododbore.

ODDELEK 3

ODBOR ZA PRITOŽBE

Člen 44

Sestava

1.   Odbor za pritožbe je skupno telo
  treh evropskih nadzornih organov
  .

2.   Odbor za pritožbe je sestavljen iz šestih članov in šestih namestnikov, ki so
  cenjeni
  posamezniki z
  dokazanim
  ustreznim znanjem
  in strokovnimi, tudi nadzornimi,
  izkušnjami
  na ustrezno visoki ravni s področja bančništva, zavarovalništva, trgov vrednostnih papirjev in drugih finančnih storitev
  , pri čemer ni vključeno osebje, zaposleno v pristojnih organih ali drugih nacionalnih institucijah ali institucijah
  Unije
  , ki so vključene v dejavnosti organa.
  Znatno število članov odbora za pritožbe ima zadostno pravno znanje za zagotavljanje strokovnih pravnih nasvetov o zakonitosti izvajanja pooblastil organa.

Odbor za pritožbe imenuje svojega predsednika.

Odločitve odbora za pritožbe se sprejemajo na podlagi večine vsaj štirih od šestih članov.
  Če odločba, zoper katero je bila vložena pritožba, sodi v področje uporabe te uredbe, ta tričetrtinska večina vključuje vsaj enega od dveh članov odbora za pritožbe, ki ga je imenoval organ.

Kadar je to potrebno, predsednik skliče odbor za pritožbe.

3.   Upravni odbor organa z ožjega seznama, ki ga po javnem razpisu za prijavo interesa, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, predloži Komisija, po posvetovanju z odborom nadzornikov imenuje dva člana odbora za pritožbe in dva namestnika.

Drugi člani so imenovani v skladu z Uredbo (EU) št. .../
  2010
  EIOPA] in Uredbo (EU) št. .../
  2010
  [ESMA].

4.   Mandat članov odbora za pritožbe je pet let. Ta mandat se lahko enkrat podaljša.

5.   Člana odbora za pritožbe, ki ga je imenoval upravni odbor organa, ni mogoče odstaviti s položaja med njegovim mandatom, razen če je bil spoznan za krivega resne kršitve in upravni odbor po posvetovanju z odborom nadzornikov sprejme tak sklep.

6.   
  Evropski bančni organ
  , Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge zagotavljajo ustrezno operativno in administrativno podporo za odbor za pritožbe
  prek skupnega odbora
  .

Člen 45

Neodvisnost in nepristranskost

1.   Člani odbora za pritožbe so pri odločanju neodvisni. Ne zavezujejo jih nobena navodila. V organu, njegovem upravnem odboru ali odboru nadzornikov ne opravljajo nobenih drugih dolžnosti.

2.   Člani odbora za pritožbe ne smejo sodelovati v nobenem pritožbenem postopku, če imajo pri tem kakršen koli osebni interes ali če so bili predhodno vpleteni v postopek kot zastopniki ene od strank ali če so sodelovali pri odločitvi, zoper katero je bila vložena pritožba.

3.   Če zaradi enega od razlogov iz odstavkov 1 in 2 ali katerega koli drugega razloga član odbora za pritožbe meni, da kateri od ostalih članov odbora ne bi smel sodelovati v pritožbenem postopku, o tem ustrezno obvesti odbor za pritožbe.

4.   Zoper sodelovanje člana odbora za pritožbe lahko ugovarja vsaka stranka v pritožbenem postopku na podlagi razlogov iz odstavkov 1 in 2 ali suma, da član deluje pristransko.

Ugovor ne sme temeljiti na državljanstvu članov, nedopusten pa je tudi, če je stranka v pritožbenem postopku opravila neko procesno dejanje, ki ni bilo ugovor zoper člana odbora za pritožbe, čeprav je vedela, da obstaja razlog za tak ugovor.

5.   Odbor za pritožbe odloči o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primerih iz odstavkov 1 in 2, brez sodelovanja zadevnega člana.

Pri takem odločanju zadevnega člana v odboru za pritožbe zamenja njegov namestnik, razen če je tudi namestnik v enakem položaju. V tem primeru predsednik imenuje zamenjavo izmed preostalih namestnikov, ki so na voljo.

6.   Člani odbora za pritožbe se zavežejo, da bodo delovali neodvisno in v javnem interesu.

Zato podajo izjavo o zavezah in izjavo o interesih, v katerih je navedeno, da ne obstajajo nobeni interesi, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost, oziroma nobeni neposredni ali posredni interesi, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost.

Te izjave se vsako leto objavijo v pisni obliki.

POGLAVJE V

PRAVNA SREDSTVA

Člen 46

Pritožbe

1.   Vsaka fizična ali pravna oseba, vključno s pristojnimi organi, se lahko pritoži na odločbo organa iz členov 9, 10 in 11 ali katero koli drugo odločbo, ki jo organ sprejme na podlagi
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) in je naslovljena na to osebo, ali na odločbo, ki jo neposredno ali osebno zadeva, čeprav je naslovljena na drugo osebo.

2.   Pritožba se skupaj z obrazložitvijo v pisni obliki vloži pri organu v dveh mesecih po tem, ko je bila zadevna oseba o odločbi uradno obveščena, ali, če takega uradnega obvestila ni, v dveh mesecih po dnevu, ko je organ objavil svojo odločbo.

Odbor za pritožbe se glede pritožbe odloči v dveh mesecih po tem, ko je bila vložena.

3.   Pritožba, ki je vložena v skladu z odstavkom 1, nima odložilnega učinka.

Vendar lahko odbor za pritožbe odloži izvajanje sporne odločbe, če meni, da to zahtevajo okoliščine.

4.   Če je pritožba dopustna, odbor za pritožbe preuči, ali je utemeljena. Odbor za pritožbe ▐ povabi stranke na pritožbene postopke, da v določenih rokih pridobi njihove pripombe k uradnim obvestilom, ki jih je izdal sam, ali sporočilom drugih strank v pritožbenih postopkih. Stranke v pritožbenih postopkih imajo pravico do ustne izjave.

5.   Odbor za pritožbe lahko
  potrdi odločbo pristojnega telesa organa
  ali pa primer preda pristojnemu telesu organa. To telo zavezuje odločba odbora za pritožbe in
  to telo sprejme spremenjeno odločbo o zadevnem primeru
  .

6.   Odbor za pritožbe sprejme in objavi svoj poslovnik.

7.   Organ utemelji in objavi odločbe, ki jih sprejme odbor za pritožbe.

Člen 47

Tožbe pred
  Splošnim
  sodiščem ▐ in Sodiščem Evropske unije

1.   V skladu s členom 263
  PDEU
  se lahko vloži tožba pred
  Splošnim sodiščem
  ali Sodiščem Evropske unije zaradi odločbe, ki jo je sprejel odbor za pritožbe ali pa organ v zadevah, pri katerih ni pravice do pritožbe pri odboru za pritožbe.

1a.
     
  Države članice, institucije Unije in tudi vsaka fizična ali pravna oseba lahko v skladu s členom 263 PDEU zoper odločbe organa vložijo tožbo neposredno pri Sodišču Evropske unije.

2.   Kadar je organ zavezan k ukrepanju, vendar ne sprejme odločitve, se lahko pred
  Splošnim sodiščem
  ali Sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 265
  PDEU
  sproži postopek zaradi opustitve ukrepanja.

3.   Od organa se zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za izvršitev sodbe
  Splošnega sodišča
  ali Sodišča Evropske unije.

POGLAVJE VI

FINANČNE DOLOČBE

Člen 48

Proračun organa

1.   Prihodki organa
  , ki je evropski organ v skladu s členom 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, so
  zlasti
  katera koli kombinacija naslednjega
  :

| (a) | obvezni prispevki nacionalnih javnih organov,
  pristojnih za nadzor nad finančnimi institucijami, ki se zagotovijo v skladu s enačbo, ki temelji na ponderiranju glasov iz člena 3(3) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU
  ; |
| --- | --- |

(a)

obvezni prispevki nacionalnih javnih organov,
  pristojnih za nadzor nad finančnimi institucijami, ki se zagotovijo v skladu s enačbo, ki temelji na ponderiranju glasov iz člena 3(3) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU
  ;

| (b) | subvencija
  Unije
  iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji);
  financiranje organa s strani Evropske unije ureja sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju; |
| --- | --- |

(b)

subvencija
  Unije
  iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji);
  financiranje organa s strani Evropske unije ureja sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju;

| (c) | kakršne koli pristojbine, plačane organu v primerih, določenih v ustreznih instrumentih prava
  Unije
  . |
| --- | --- |

(c)

kakršne koli pristojbine, plačane organu v primerih, določenih v ustreznih instrumentih prava
  Unije
  .

2.   Odhodki organa vključujejo vsaj odhodke za osebje, plače, upravne stroške, stroške infrastrukture,
  strokovnega usposabljanja
  in operativne stroške.

3.   Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

4.   Za vsako proračunsko leto, ki sovpada s koledarskim letom, se pripravijo ocene vseh prihodkov in odhodkov organa, ki se vključijo v njegov proračun.

Člen 49

Priprava proračuna

1.   Izvršni direktor vsako leto do 15. februarja pripravi osnutek ocene prihodkov in odhodkov za naslednje proračunsko leto ter ta predhodni predlog proračuna skupaj s kadrovskim načrtom pošlje upravnemu odboru
  in odboru nadzornikov
  .
  Odbor nadzornikov
  na podlagi tega predhodnega predloga, ki ga pripravi izvršni direktor
  in odobri upravni odbor
  , vsako leto pripravi oceno prihodkov in odhodkov organa za naslednje proračunsko leto.
  Odbor nadzornikov
  to oceno skupaj z osnutkom kadrovskega načrta Komisiji posreduje do 31. marca. Pred sprejetjem ocene osnutek, ki ga pripravi izvršni direktor, potrdi
  upravni odbor
  .

2.   Komisija oceno skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Evropske unije posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ).

3.   Komisija na podlagi teh ocen v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, ki se ji zdijo potrebne v zvezi s kadrovskim načrtom, in znesek subvencije, ki bremeni splošni proračun Evropske unije v skladu s
  členoma 313 in 314 PDEU
  .

4.   Proračunski organ sprejme kadrovski načrt za organ. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo organu.

5.   Proračun organa sprejme
  odbor nadzornikov
  . Veljati začne po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Evropske unije. Kadar je to potrebno, se proračun ustrezno prilagodi.

6.   Upravni odbor takoj obvesti proračunski organ, če namerava izvajati kakršen koli projekt, ki bi lahko imel bistvene finančne posledice za financiranje proračuna, zlasti kakršen koli projekt v zvezi z lastnino, kot je najem ali nakup poslopij. Upravni odbor o svojih namenih obvesti Komisijo. Če namerava katera od vej proračunskega organa izdati mnenje, o svoji nameri v dveh tednih po prejemu informacij o projektu obvesti organ. Če ni odgovora, lahko organ nadaljuje z načrtovano dejavnostjo.

6a
  .   
  Proračun za prvo leto delovanja organa z zaključkom 31. decembra 2011 potrdijo člani odbora tretje stopnje po posvetovanju s Komisijo, nato pa se ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu v odobritev.

Člen 50

Izvajanje in nadzor proračuna

1.   Izvršni direktor deluje kot odredbodajalec in izvršuje proračun organa.

2.   Računovodja organa do 1. marca po vsakem zaključenem proračunskem letu računovodji Komisije in Računskemu sodišču posreduje začasne zaključne račune skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju v zadevnem proračunskem letu. Računovodja Komisije pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju do 31. marca naslednjega leta tudi članom odbora nadzornikov, Evropskemu parlamentu in Svetu.

Računovodja Komisije nato konsolidira začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (36), (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

3.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnih zaključnih računih organa v skladu z določbami člena 129 finančne uredbe izvršni direktor na lastno odgovornost pripravi zaključne račune organa in jih predloži upravnemu odboru za pridobitev njegovega mnenja.

4.   Upravni odbor predloži mnenje o zaključnih računih organa.

5.   Izvršni direktor te zaključne račune skupaj z mnenjem upravnega odbora do 1. julija po zaključenem proračunskem letu posreduje članom odbora nadzornikov, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

6.   Zaključni računi se objavijo.

7.   Izvršni direktor do 30. septembra pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe. Izvod tega odgovora pošlje tudi upravnemu odboru in Komisiji.

8.   Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo in v skladu s členom 146(3) finančne uredbe vse informacije, potrebne za nemoteno izvedbo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto.

9.   Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 15. maja leta N + 2 izvršnemu direktorju podeli razrešnico za izvrševanje proračuna
  (vključno z vsemi stroški in prihodki organa)
  za proračunsko leto N.

Člen 51

Finančna pravila

Finančna pravila, ki veljajo za organ, sprejme upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Ta pravila lahko odstopajo od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 (37) samo, če to zahtevajo posebne operativne potrebe za delovanje organa in samo ob predhodnem soglasju Komisije.

Člen 52

Ukrepi proti goljufijam

1.   Za namene boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim se določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 brez kakršnih koli omejitev uporabljajo za organ.

2.   Organ pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (38), in takoj sprejme ustrezne določbe za vse zaposlene v organu.

3.   Odločitve o financiranju ter sporazumi in iz njih izhajajoči izvedbeni instrumenti izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi opravljata preglede na kraju samem pri prejemnikih denarnih sredstev, ki jih izplača organ, in osebju, odgovornem za njihovo dodelitev.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 53

Privilegiji in imunitete

Za organ in njegovo osebje se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 54

Osebje

1.   Za osebje organa, vključno z njegovim izvršnim direktorjem
  in predsednikom
  , se uporabljajo Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter predpisi, ki so jih za njihovo izvajanje skupaj sprejele institucije
  Unije
  .

2.   Upravni odbor v soglasju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe v skladu z določbami člena 110 kadrovskih predpisov.

3.   Organ v odnosu do svojega osebja izvaja pooblastila, ki jih za organ za imenovanja dodeljujejo kadrovski predpisi, za organ, pooblaščen za sklepanje pogodb, pa pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.

4.   Upravni odbor lahko sprejme določbe, na podlagi katerih so lahko nacionalni strokovnjaki iz držav članic napoteni v organ.

Člen 55

Odgovornost organa

1.   Organ pri nepogodbeni odgovornosti v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, poravna vsako škodo, ki jo povzroči sam ali njegovo osebje pri opravljanju svojih nalog. Za vse spore v zvezi z odpravljanjem take škode je pristojno Sodišče Evropske unije.

2.   Osebna finančna in disciplinska odgovornost osebja organa do organa je urejena z ustreznimi določbami, ki veljajo za osebje organa.

Člen 56

Obveznost varovanja poslovne skrivnosti

1.   Za člane odbora nadzornikov in upravnega odbora, izvršnega direktorja in zaposlene v organu, vključno z uradniki, ki jih začasno napotijo države članice,
  in vse druge osebe, ki opravljajo naloge za organ na pogodbeni osnovi,
  tudi po prenehanju opravljanja njihovih dolžnosti veljajo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti v skladu s
  členom 339 PDEU
  in ustrezne določbe zadevne zakonodaje
  Unije
  .

V skladu s kadrovskimi predpisi iz člena 54 osebje po prenehanju mandata še vedno zavezuje dolžnost, da v zvezi s sprejemanjem nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravna pošteno in diskretno.

Države članice, institucije ali organi Unije ali kateri koli drug javni ali zasebni organ ne poskuša vplivati na člane osebja organa.

2.   Ne glede na primere, ki jih zajema kazensko pravo, se ne smejo nobene zaupne informacije, ki jih med opravljanju svojih dolžnosti prejmejo osebe iz odstavka 1, razkriti nobeni osebi ali organu, razen v obliki povzetka ali združeni obliki, pri čemer ni mogoče ugotoviti identitete posameznih finančnih institucij.

Poleg tega obveznost iz odstavka 1 in prvega pododstavka tega odstavka organu in nacionalnim nadzornim organom ne preprečuje, da te informacije uporabljajo za izvrševanje
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) in zlasti pri sodnih postopkih za sprejemanje odločitev.

3.   Odstavka 1 in 2 organu ne preprečujeta, da izmenjuje informacije z nacionalnimi nadzornimi organi v skladu s to uredbo in ostalo zakonodajo Skupnosti, ki se uporablja za finančne institucije.

Za te informacije veljajo pogoji varovanja poslovne skrivnosti iz odstavkov 1 in 2. Organ v svojem notranjem poslovniku določi praktično ureditev za izvajanje pravil zaupnosti iz odstavkov 1 in 2.

4.   Organ uporablja Sklep Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (39).

Člen 57

Varstvo podatkov

Ta uredba ne posega v obveznosti držav članic v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na podlagi Direktive 95/46/ES ali obveznosti organa v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001 pri izpolnjevanju njegovih odgovornosti.

Člen 58

Dostop do dokumentov

1.   Za dokumente, ki jih ima organ, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001.

2.   Upravni odbor do 31. maja 2011 sprejme praktične ukrepe za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Odločitve, ki jih organ sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, so lahko predmet pritožbe varuhu človekovih pravic ali tožbe pri Sodišču Evropske unije, po potrebi po pritožbi pri odboru za pritožbe, v skladu s pogoji iz členov 228 in 263
  PDEU
  .

Člen 59

Jezik

1.   Za organ se uporabljajo določbe Uredbe Sveta št. 1 (40).

2.   Notranjo ureditev glede rabe jezika v organu določi upravni odbor.

3.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje organa, zagotovi prevajalski center za organe Evropske unije.

Člen 60

Sporazum o sedežu

Potrebne določbe glede nastanitve organa v državi članici, kjer se nahaja njegov sedež, ter opreme, ki jo da na voljo ta država, ter posebna pravila, ki se v tej državi članici uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje organa in člane njihovih družin, so opredeljeni v sporazumu o sedežu med organom in to državo članico, ki se sklene po pridobitvi soglasja upravnega odbora.

Ta država članica zagotovi najboljše mogoče pogoje za zagotovitev uspešnega delovanja organa, vključno z večjezičnim šolanjem z evropsko vsebino in ustreznimi prometnimi povezavami.

Člen 61

Sodelovanje tretjih držav

1.
     V organu lahko sodelujejo tudi države, ki niso članice Evropske unije in so z
  Evropsko unijo
  sklenile sporazume, pri čemer so sprejele in uporabljajo zakonodajo
  Unije
  s področja pristojnosti organa, kot je navedena v členu 1(2).

1a.
     
  Organ lahko dovoli sodelovanje tretjih držav, ki uporabljajo zakonodajo, ki je bila na področjih, za katera je pristojen organ, kot je navedeno v členu 1(2), priznana kot enakovredna, kot je določeno v mednarodnih sporazumih, ki jih je sklenila Unija v skladu s členom 216 PDEU.

2.
     V skladu z ustreznimi določbami teh sporazumov se določijo pravila, ki opredeljujejo zlasti naravo, obseg in procesne vidike vključitve teh držav v delo organa, vključno z določbami, ki zadevajo finančne prispevke in osebje. Z njimi se lahko omogoči sodelovanje v odboru nadzornikov v vlogi opazovalcev, vendar se zagotovi, da te države ne sodelujejo na nobeni razpravi v zvezi s posameznimi finančnimi institucijami, razen če za to obstaja neposreden interes.

POGLAVJE VIII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 62

Pripravljalni ukrepi

| -1. | Odbor CEBS v času od začetka veljavnosti te uredbe in do ustanovitve organa tesno sodeluje s Komisijo pri pripravi na zamenjavo odbora CEBS z organom. |
| --- | --- |

-1.

Odbor CEBS v času od začetka veljavnosti te uredbe in do ustanovitve organa tesno sodeluje s Komisijo pri pripravi na zamenjavo odbora CEBS z organom.

| 1. | Po ustanovitvi organa je Komisija
  odgovorna za upravno ureditev in začetno upravno delovanje organa, dokler ta ne doseže operativnih zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna.
  Zato lahko Komisija do takrat, ko izvršni direktor
  /izvršna direktorica
  prevzame svoje dolžnosti na podlagi imenovanja v odboru nadzornikov v skladu s členom 36, začasno določi uradnika za izpolnjevanje funkcij izvršnih direktorjev.
  To obdobje traja samo, dokler organ ne doseže operativnih zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna. |
| --- | --- |

1.

Po ustanovitvi organa je Komisija
  odgovorna za upravno ureditev in začetno upravno delovanje organa, dokler ta ne doseže operativnih zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna.

Zato lahko Komisija do takrat, ko izvršni direktor
  /izvršna direktorica
  prevzame svoje dolžnosti na podlagi imenovanja v odboru nadzornikov v skladu s členom 36, začasno določi uradnika za izpolnjevanje funkcij izvršnih direktorjev.
  To obdobje traja samo, dokler organ ne doseže operativnih zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna.

| 2. | Začasni izvršni direktor lahko odobri vsa plačila, ki se krijejo s sredstvi iz proračuna Skupnosti, ko jih potrdi tudi upravni odbor, ter sklepa pogodbe, vključno s kadrovskimi pogodbami po sprejetju kadrovskega načrta organa. |
| --- | --- |

2.

Začasni izvršni direktor lahko odobri vsa plačila, ki se krijejo s sredstvi iz proračuna Skupnosti, ko jih potrdi tudi upravni odbor, ter sklepa pogodbe, vključno s kadrovskimi pogodbami po sprejetju kadrovskega načrta organa.

| 3. | Odstavka 1 in 2 ne posegata v pristojnosti organa nadzornikov in upravnega odbora. |
| --- | --- |

3.

Odstavka 1 in 2 ne posegata v pristojnosti organa nadzornikov in upravnega odbora.

| 3a. | Organ je pravni naslednik odbora CEBS. Vsa upravičena sredstva in obveznosti ter vse že začete dejavnosti odbora CEBS se lahko samodejno prenesejo na organ. Neodvisen revizor pripravi izjavo, v kateri prikaže stanje v zvezi z zaključnimi sredstvi in obveznostmi odbora CEBS. To izjavo revidirajo in odobrijo člani odbora CEBS in Komisija, in sicer pred kakršnim koli prenosom sredstev in obveznosti. |
| --- | --- |

3a.

Organ je pravni naslednik odbora CEBS. Vsa upravičena sredstva in obveznosti ter vse že začete dejavnosti odbora CEBS se lahko samodejno prenesejo na organ. Neodvisen revizor pripravi izjavo, v kateri prikaže stanje v zvezi z zaključnimi sredstvi in obveznostmi odbora CEBS. To izjavo revidirajo in odobrijo člani odbora CEBS in Komisija, in sicer pred kakršnim koli prenosom sredstev in obveznosti.

Člen 63

Prehodne določbe o osebju

1.   Z odstopanjem od člena 54 vse pogodbe o zaposlitvi
  in pogodbe o napotitvi
  , ki jih sklene
  odbor CEBS
  ali njegov sekretariat ter so veljavne na datum začetka uporabe te uredbe, veljajo še naprej do dne, ko se iztečejo. Ni jih mogoče podaljšati.

2.   Vsem članom osebja, zaposlenim na podlagi pogodb iz odstavka 1, se zagotovi možnost, da sklenejo pogodbe za začasne uslužbence iz člena 2(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev za različne razrede, kot so predvideni v kadrovskem načrtu organa.

Po začetku veljavnosti te uredbe organ, pooblaščen za sklepanje pogodb, izvede notranji izbirni postopek, omejen na osebje
  odbora CEBS
  ali njegovega sekretariata,
  kot je navedeno v odstavku 1,
  da se preverijo sposobnosti, učinkovitost in integriteta oseb, ki naj bi jih zaposlili.
  Pri notranjem izbirnem postopku se v celoti upoštevajo spretnosti in izkušnje, ki jih je posameznik pokazal pri svojem delu pred zaposlitvijo.

3.   Uspešnim kandidatom se glede na vrsto in stopnjo nalog, ki se bodo opravljale, ponudi pogodba za začasne uslužbence za obdobje, ki bo vsaj enako preostalemu obdobju iz prejšnje pogodbe.

4.   Za člane osebja s prejšnjimi pogodbami, ki se odločijo, da ne bodo zaprosili za pogodbe za začasne uslužbence, ali ki jim niso ponujene pogodbe za začasne uslužbence v skladu z odstavkom 2, se še naprej uporabljajo ustrezna nacionalna zakonodaja v zvezi s pogodbami o zaposlitvi in drugi ustrezni instrumenti.

Člen 63a

Nacionalne določbe

Države članice sprejmejo ustrezne določbe, ki zagotavljajo učinkovito uporabo te uredbe.

Člen 64

Spremembe

Sklep št. 716/2009/ES se spremeni tako, da se
  odbor CEBS
  odstrani s seznama upravičencev iz oddelka B priloge k temu sklepu.

Člen 65

Razveljavitev

Sklep Komisije 2009/78/ES o ustanovitvi
  odbora CEBS
  se razveljavi
  s 1. januarjem 2011.

Člen 66

Klavzula o pregledu

| -1. | Komisija do ... (41) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne predloge za okrepitev nadzora nad institucijami, ki lahko pomenijo sistemsko tveganje iz člena 12b, in ustanovitev novega okvira za obvladovanje finančne krize, vključno z ureditvijo financiranja. |
| --- | --- |

-1.

Komisija do ... (41) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne predloge za okrepitev nadzora nad institucijami, ki lahko pomenijo sistemsko tveganje iz člena 12b, in ustanovitev novega okvira za obvladovanje finančne krize, vključno z ureditvijo financiranja.

| 1. | Komisija
  do ... (42) in vsaka tri leta po tem
  objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri delovanju organa, in postopkih, določenih v tej uredbi. V tem poročilu je
  med drugim ovrednoteno tudi
  :








  (a) | konvergenca, ki so jo dosegli pristojni organi pri nadzornih praksah; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija
  do ... (42) in vsaka tri leta po tem
  objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri delovanju organa, in postopkih, določenih v tej uredbi. V tem poročilu je
  med drugim ovrednoteno tudi
  :

(a)

konvergenca, ki so jo dosegli pristojni organi pri nadzornih praksah;

| (b) | delovanje kolegijev nadzornih organov, |
| --- | --- |

(b)

delovanje kolegijev nadzornih organov,

| (c) | napredek, dosežen pri konvergenci na področju preprečevanja, upravljanja in reševanja kriz, vključno z evropskimi mehanizmi financiranja; |
| --- | --- |

(c)

napredek, dosežen pri konvergenci na področju preprečevanja, upravljanja in reševanja kriz, vključno z evropskimi mehanizmi financiranja;

| (d) | ali bi bilo treba, zlasti glede na napredek, dosežen v zvezi z vprašanji iz točke (c), okrepiti vlogo organa pri nadzoru nad finančnimi institucijami, ki pomenijo sistemsko tveganje, in ali bi moral imeti nad njimi večja nadzorna pooblastila; |
| --- | --- |

(d)

ali bi bilo treba, zlasti glede na napredek, dosežen v zvezi z vprašanji iz točke (c), okrepiti vlogo organa pri nadzoru nad finančnimi institucijami, ki pomenijo sistemsko tveganje, in ali bi moral imeti nad njimi večja nadzorna pooblastila;

| (e) | izvajanje zaščitne klavzule iz člena 23. |
| --- | --- |

(e)

izvajanje zaščitne klavzule iz člena 23.

| 1a. | Poročilo iz odstavka 1 ocenjuje tudi, ali:










  (a) | je ustrezno nadaljevati z ločenim nadzorom nad bančništvom, zavarovalništvom, poklicnimi pokojninami ter trgi vrednostnih papirjev in finančnimi trgi; |
| --- | --- | --- |

1a.

Poročilo iz odstavka 1 ocenjuje tudi, ali:

(a)

je ustrezno nadaljevati z ločenim nadzorom nad bančništvom, zavarovalništvom, poklicnimi pokojninami ter trgi vrednostnih papirjev in finančnimi trgi;

| (b) | je ustrezno opravljati nadzor nad bonitetnim nadzorom in poslovanjem ločeno ali pa je bolje, če to počne isti nadzornik, |
| --- | --- |

(b)

je ustrezno opravljati nadzor nad bonitetnim nadzorom in poslovanjem ločeno ali pa je bolje, če to počne isti nadzornik,

| (c) | je ustrezno poenostaviti in okrepiti strukturo Evropskega sistema finančnega nadzora, da bi povečali skladnost med makro in mikro ravnmi ter med evropskimi nadzornimi organi; |
| --- | --- |

(c)

je ustrezno poenostaviti in okrepiti strukturo Evropskega sistema finančnega nadzora, da bi povečali skladnost med makro in mikro ravnmi ter med evropskimi nadzornimi organi;

| (d) | je razvoj Evropskega sistema finančnega nadzora skladen z globalnim razvojem; |
| --- | --- |

(d)

je razvoj Evropskega sistema finančnega nadzora skladen z globalnim razvojem;

| (e) | je znotraj Evropskega sistema finančnega nadzora dovolj različnosti in odličnosti; |
| --- | --- |

(e)

je znotraj Evropskega sistema finančnega nadzora dovolj različnosti in odličnosti;

| (f) | sta odgovornost in preglednost, povezani z zahtevami objave, primerni; |
| --- | --- |

(f)

sta odgovornost in preglednost, povezani z zahtevami objave, primerni;

| (g) | je primerno, da sedež organa ostane v Frankfurtu. |
| --- | --- |

(g)

je primerno, da sedež organa ostane v Frankfurtu.

| 2. | Poročilo in po potrebi vsi priloženi predlogi se posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

2.

Poročilo in po potrebi vsi priloženi predlogi se posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 67

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011,
  razen člena 62 ter člena 63(1) in (2), ki se uporabljata od datuma njenega začetka veljavnosti. Organ se ustanovi na datum, ko se začne uporabljati ta uredba.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0166/2010).

1

(2)  Spremembe:
  krepki ležeči
  tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

2

krepki ležeči

(3)  Mnenje z dne 22. januarja 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL C, str..

4

(5)  UL C 13, 20.1.2010, str. 1.

5

(6)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ....

6

(7)  

  UL C 40, 7.2.2001, str. 453.

7

UL C 40, 7.2.2001, str. 453.

(8)  

  UL C 25 E, 29.1.2004, str. 394.

8

UL C 25 E, 29.1.2004, str. 394.

(9)  

  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 392.

9

UL C 175 E, 10.7.2008, str. 392.

(10)  

  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 26.

10

UL C 8 E, 14.1.2010, str. 26.

(11)  

  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 48.

11

UL C 9 E, 15.1.2010, str. 48.

(12)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0251.

12

Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0279.

13

Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0279.

(14)  UL L 25, 29.1.2009, str. 23.

14

(15)  UL L 25, 29.1.2009, str. 28.

15

(16)  UL L 25, 29.1.2009, str. 18.

16

(17)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

17

(18)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

18

(19)  UL L 135, 31.5.1994, str. 5.

19

(20)  UL L 35, 11.2.2003, str. 1.

20

(21)  

  UL L 345, 8.12.2006, str. 1.

21

UL L 345, 8.12.2006, str. 1.

(22)  

  UL L 267, 10.10.2009, str. 7.

22

UL L 267, 10.10.2009, str. 7.

(23)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

23

(24)  UL L 271, 9.10.2002, str. 16.

24

(25)  

  UL L 319, 5.12.2007, str. 1.

25

UL L 319, 5.12.2007, str. 1.

(26)  

  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

26

UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

(27)  

  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

27

UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

(28)  

  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

28

UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(29)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

29

(30)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

30

(31)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

31

(32)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

32

(33)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

33

(34)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

34

(35)  UL L 253, 25.9.2009, str. 8.

35

(36)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

36

(37)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

37

(38)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

38

(39)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

39

(40)  UL 17, 6.10.1958, str. 385.

40

(41)  
  Šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.

41

Šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.

(42)  
  Tri leta po datumu začetka uporabe te uredbe.

42

Tri leta po datumu začetka uporabe te uredbe.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/391 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/391

---

Sreda, 7. julij 2010Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ***I

P7_TA(2010)0273

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (KOM(2009)0502 – C7-0168/2009 – 2009/0143(COD))

2011/C 351 E/39

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Predlog je bil 7. julija 2010 spremenjen kot sledi (1):

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega
  nadzornega
  organa
  (zavarovanja in poklicne pokojnine)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (3),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (4),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (5),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (6),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za
  finančno globalizacijo ter
  integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava
  Unije
  in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi. |
| --- | --- |

(1)

Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za
  finančno globalizacijo ter
  integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava
  Unije
  in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi.

| (1a) | Že dolgo pred nastopom finančne krize je Parlament redno pozival h krepitvi resnično enakih pogojev za vse udeležence na ravni Unije in obenem opozarjal na pomembne pomanjkljivosti pri evropskem nadzoru nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi (v svoji resoluciji z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt (7), v svoji resoluciji z dne 21. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji (8), v svoji resoluciji z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005-2010) – Bela knjiga (9), v svoji resoluciji z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (10), v svoji resoluciji z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora (11), v svoji resoluciji z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (12) ter v svoji resoluciji z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (13). |
| --- | --- |

(1a)

Že dolgo pred nastopom finančne krize je Parlament redno pozival h krepitvi resnično enakih pogojev za vse udeležence na ravni Unije in obenem opozarjal na pomembne pomanjkljivosti pri evropskem nadzoru nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi (v svoji resoluciji z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt (7), v svoji resoluciji z dne 21. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji (8), v svoji resoluciji z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005-2010) – Bela knjiga (9), v svoji resoluciji z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (10), v svoji resoluciji z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora (11), v svoji resoluciji z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (12) ter v svoji resoluciji z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (13).

| (2) | V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière
  (de Larosièrovo poročilo)
  , so ugotovili, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz. Poročilo je vključevalo priporočila za reforme strukture nadzora nad finančnim sektorjem v
  Uniji
  . Navedena skupina strokovnjakov je ugotovila tudi, da je treba vzpostaviti evropski sistem finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi, in sicer eden za bančni sektor, eden za sektor vrednostnih papirjev ter eden za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi evropski svet za sistemska tveganja.
  Priporočila iz poročila pomenijo najmanjše spremembe, ki so po mnenju strokovnjakov potrebne za preprečitev podobne krize v prihodnje. |
| --- | --- |

(2)

V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière
  (de Larosièrovo poročilo)
  , so ugotovili, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz. Poročilo je vključevalo priporočila za reforme strukture nadzora nad finančnim sektorjem v
  Uniji
  . Navedena skupina strokovnjakov je ugotovila tudi, da je treba vzpostaviti evropski sistem finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi, in sicer eden za bančni sektor, eden za sektor vrednostnih papirjev ter eden za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi evropski svet za sistemska tveganja.
  Priporočila iz poročila pomenijo najmanjše spremembe, ki so po mnenju strokovnjakov potrebne za preprečitev podobne krize v prihodnje.

| (3) | Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009„Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ predlagala pripravo osnutka zakonodaje za vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov in evropskega organa za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , v sporočilu z dne 27. maja 2009„Evropski finančni nadzor“ ▐ pa je navedla več podrobnosti o mogoči strukturi takega novega nadzornega okvira
  , vendar ni vključila vseh priporočil iz de Larosièrovega poročila
  . |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009„Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ predlagala pripravo osnutka zakonodaje za vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov in evropskega organa za sistemska tveganja
  (ESRB)
  , v sporočilu z dne 27. maja 2009„Evropski finančni nadzor“ ▐ pa je navedla več podrobnosti o mogoči strukturi takega novega nadzornega okvira
  , vendar ni vključila vseh priporočil iz de Larosièrovega poročila
  .

| (4) | Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. junija 2009 priporočil vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije novi evropski nadzorni organi. Sistem mora biti usmerjen k izboljšanju kakovosti in usklajenosti nacionalnega nadzora, krepitvi nadzora nad čezmejnimi skupinami ter pripravi enotnega evropskega pravilnika, ki se uporablja za vse finančne institucije na enotnem trgu. Evropski svet je poudaril, da bi evropski nadzorni organi morali imeti tudi pooblastila za nadzor nad bonitetnimi agencijami, in Komisijo pozval, naj pripravi konkretne predloge, kako bi lahko evropski sistem finančnih nadzornikov imel pomembno vlogo v kriznih razmerah, hkrati pa je poudaril, da sklepi in odločbe, ki jih sprejmejo evropski nadzorni organi, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. junija 2009 priporočil vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije novi evropski nadzorni organi. Sistem mora biti usmerjen k izboljšanju kakovosti in usklajenosti nacionalnega nadzora, krepitvi nadzora nad čezmejnimi skupinami ter pripravi enotnega evropskega pravilnika, ki se uporablja za vse finančne institucije na enotnem trgu. Evropski svet je poudaril, da bi evropski nadzorni organi morali imeti tudi pooblastila za nadzor nad bonitetnimi agencijami, in Komisijo pozval, naj pripravi konkretne predloge, kako bi lahko evropski sistem finančnih nadzornikov imel pomembno vlogo v kriznih razmerah, hkrati pa je poudaril, da sklepi in odločbe, ki jih sprejmejo evropski nadzorni organi, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic.

| (4a) | V vmesnem poročilu Mednarodnega denarnega sklada z dne 16. aprila 2010 z naslovom „Pošten in bistven prispevek finančnega sektorja“, pripravljenega na zahtevo voditeljev skupine G20, ki so se srečali v Pittsburghu, je navedeno, da bi morali biti stroški napak finančnega sektorja zajeti v prispevku „za finančno stabilnost in tudi kriti iz tega prispevka, ki je povezan s kredibilnim in učinkovitim mehanizmom reševanja. Če bo primerno opredeljen, bo reševalni mehanizem preprečeval, da bi bile vlade v prihodnje prisiljene reševati ustanove, ki so preveč pomembne, prevelike ali medsebojno preveč povezane, da bi propadle“. |
| --- | --- |

(4a)

V vmesnem poročilu Mednarodnega denarnega sklada z dne 16. aprila 2010 z naslovom „Pošten in bistven prispevek finančnega sektorja“, pripravljenega na zahtevo voditeljev skupine G20, ki so se srečali v Pittsburghu, je navedeno, da bi morali biti stroški napak finančnega sektorja zajeti v prispevku „za finančno stabilnost in tudi kriti iz tega prispevka, ki je povezan s kredibilnim in učinkovitim mehanizmom reševanja. Če bo primerno opredeljen, bo reševalni mehanizem preprečeval, da bi bile vlade v prihodnje prisiljene reševati ustanove, ki so preveč pomembne, prevelike ali medsebojno preveč povezane, da bi propadle“.

| (4b) | V sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 je navedeno tudi, da je kratkoročna bistvena prednostna naloga boljše preprečevanje in po potrebi obvladovanje finančnih kriz ter ki bo, ob upoštevanju posebne odgovornosti finančnega sektorja za sedanjo krizo, tudi preučila ustrezne prispevke finančnega sektorja. |
| --- | --- |

(4b)

V sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 je navedeno tudi, da je kratkoročna bistvena prednostna naloga boljše preprečevanje in po potrebi obvladovanje finančnih kriz ter ki bo, ob upoštevanju posebne odgovornosti finančnega sektorja za sedanjo krizo, tudi preučila ustrezne prispevke finančnega sektorja.

| (4c) | Evropski svet je 25. marca 2010 jasno sporočil, da je „napredek potreben zlasti v zvezi z vprašanji, kot so sistemske institucije, finančni instrumenti za krizno upravljanje“; |
| --- | --- |

(4c)

Evropski svet je 25. marca 2010 jasno sporočil, da je „napredek potreben zlasti v zvezi z vprašanji, kot so sistemske institucije, finančni instrumenti za krizno upravljanje“;

| (4d) | Evropski svet je 17. junija 2010 nazadnje izjavil, da bi morale „države članice uvesti sisteme dajatev za finančne institucije, da se zagotovi poštena porazdelitev bremena in vzpostavijo spodbude za obvladovanje sistemskega tveganja. Take dajatve bi morale biti del verodostojnega okvira za reševanje“. |
| --- | --- |

(4d)

Evropski svet je 17. junija 2010 nazadnje izjavil, da bi morale „države članice uvesti sisteme dajatev za finančne institucije, da se zagotovi poštena porazdelitev bremena in vzpostavijo spodbude za obvladovanje sistemskega tveganja. Take dajatve bi morale biti del verodostojnega okvira za reševanje“.

| (5) | Finančna in gospodarska kriza je povzročila dejanska in resna tveganja za stabilnost
  finančnega sistema in delovanje
  notranjega trga. Obnovitev in vzdrževanje stabilnega in zanesljivega finančnega sistema je osnoven predpogoj za ohranjanje zaupanja in skladnosti na notranjem trgu ter s tem za ohranjanje in izboljšanje pogojev za vzpostavitev v celoti integriranega in delujočega notranjega trga na področju finančnih storitev. Poleg tega globlji in bolj integrirani finančni trgi zagotavljajo boljše priložnosti za financiranje in razpršitev tveganja ter tako prispevajo k izboljšanju sposobnosti gospodarstev za obvladovanje pretresov. |
| --- | --- |

(5)

Finančna in gospodarska kriza je povzročila dejanska in resna tveganja za stabilnost
  finančnega sistema in delovanje
  notranjega trga. Obnovitev in vzdrževanje stabilnega in zanesljivega finančnega sistema je osnoven predpogoj za ohranjanje zaupanja in skladnosti na notranjem trgu ter s tem za ohranjanje in izboljšanje pogojev za vzpostavitev v celoti integriranega in delujočega notranjega trga na področju finančnih storitev. Poleg tega globlji in bolj integrirani finančni trgi zagotavljajo boljše priložnosti za financiranje in razpršitev tveganja ter tako prispevajo k izboljšanju sposobnosti gospodarstev za obvladovanje pretresov.

| (6) | Unija
  je dosegla vse, kar je mogoče doseči s sedanjim statusom evropskih nadzornih odborov ▐.
  Unija
  ne more ostati v položaju, ko ni nobenega mehanizma za zagotovitev, da nacionalni nadzorni organi sprejemajo najboljše mogoče nadzorne odločitve za mednarodne institucije, ko ni zadostnega sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi nadzornimi organi, ko skupni ukrepi nacionalnih organov zaradi upoštevanja najrazličnejših regulativnih in nadzornih zahtev zahtevajo zapleteno ureditev, ko so nacionalne rešitve najpogosteje edina izvedljiva možnost pri odzivu na težave na evropski ravni in ko obstajajo različne razlage istega pravnega besedila. Za odpravljanje teh pomanjkljivosti ter zagotovitev sistema, ki je v skladu s ciljem stabilnega in enotnega finančnega trga
  Unije
  za finančne storitve ter nacionalne nadzorne organe povezuje v močno mrežo
  Unije
  , je treba oblikovati evropski sistem
  finančnih
  nadzornih organov
  (ESFS)
  . |
| --- | --- |

(6)

Unija
  je dosegla vse, kar je mogoče doseči s sedanjim statusom evropskih nadzornih odborov ▐.
  Unija
  ne more ostati v položaju, ko ni nobenega mehanizma za zagotovitev, da nacionalni nadzorni organi sprejemajo najboljše mogoče nadzorne odločitve za mednarodne institucije, ko ni zadostnega sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi nadzornimi organi, ko skupni ukrepi nacionalnih organov zaradi upoštevanja najrazličnejših regulativnih in nadzornih zahtev zahtevajo zapleteno ureditev, ko so nacionalne rešitve najpogosteje edina izvedljiva možnost pri odzivu na težave na evropski ravni in ko obstajajo različne razlage istega pravnega besedila. Za odpravljanje teh pomanjkljivosti ter zagotovitev sistema, ki je v skladu s ciljem stabilnega in enotnega finančnega trga
  Unije
  za finančne storitve ter nacionalne nadzorne organe povezuje v močno mrežo
  Unije
  , je treba oblikovati evropski sistem
  finančnih
  nadzornih organov
  (ESFS)
  .

| (7) | Evropski sistem
  finančnega nadzora
  mora biti
  povezana
  mreža nacionalnih nadzornih organov in nadzornih organov Unije, pri čemer vsakodnevni nadzor nad finančnimi institucijami ostaja na nacionalni ravni.
  Organ bi moral imeti vodilno vlogo v kolegijih nadzornikov, ki nadzirajo čezmejne finančne institucije, prav tako je treba za njih opredeliti jasne nadzorne norme. Ta organ bi moral nameniti posebno pozornost finančnim institucijam, ki lahko predstavljajo sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije, če nacionalni organ ni bil uspešen pri izvajanju svojih pooblastil.
  Doseči je treba tudi večjo usklajenost in skladno uporabo pravil za finančne institucije in trge po vsej
  Uniji
  . Poleg organa ▐ je treba ustanoviti Evropski
  nadzorni
  organ
  (bančništvo) ter Evropski nadzorni organ (vrednostni papirji in trgi) in Evropski nadzorni organ („skupni odbor“
  ).
  Evropski organ za sistemska tveganja (ESRB) bi moral biti del Evropskega sistema finančnih nadzornih organov (ESFS). |
| --- | --- |

(7)

Evropski sistem
  finančnega nadzora
  mora biti
  povezana
  mreža nacionalnih nadzornih organov in nadzornih organov Unije, pri čemer vsakodnevni nadzor nad finančnimi institucijami ostaja na nacionalni ravni.
  Organ bi moral imeti vodilno vlogo v kolegijih nadzornikov, ki nadzirajo čezmejne finančne institucije, prav tako je treba za njih opredeliti jasne nadzorne norme. Ta organ bi moral nameniti posebno pozornost finančnim institucijam, ki lahko predstavljajo sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije, če nacionalni organ ni bil uspešen pri izvajanju svojih pooblastil.
  Doseči je treba tudi večjo usklajenost in skladno uporabo pravil za finančne institucije in trge po vsej
  Uniji
  . Poleg organa ▐ je treba ustanoviti Evropski
  nadzorni
  organ
  (bančništvo) ter Evropski nadzorni organ (vrednostni papirji in trgi) in Evropski nadzorni organ („skupni odbor“
  ).
  Evropski organ za sistemska tveganja (ESRB) bi moral biti del Evropskega sistema finančnih nadzornih organov (ESFS).

| (8) | Evropski nadzorni
  organ nadomesti
  Odbor evropskih bančnih nadzornikov, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/78/ES (14), Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen v sklepom Komisije 2009/79/ES (15) in Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/77/ES (16), ter
  prevzame
  vse naloge in pristojnosti navedenih odborov
  , vključno po potrebi z nadaljevanjem tekočega dela in projektov
  . Obseg delovanja vsakega organa je treba jasno opredeliti. Kadar to zahtevajo institucionalni razlogi in pristojnosti, določene v
  Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , je treba v mrežo nadzornih dejavnosti vključiti tudi Komisijo. |
| --- | --- |

(8)

Evropski nadzorni
  organ nadomesti
  Odbor evropskih bančnih nadzornikov, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/78/ES (14), Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen v sklepom Komisije 2009/79/ES (15) in Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, ustanovljen s sklepom Komisije 2009/77/ES (16), ter
  prevzame
  vse naloge in pristojnosti navedenih odborov
  , vključno po potrebi z nadaljevanjem tekočega dela in projektov
  . Obseg delovanja vsakega organa je treba jasno opredeliti. Kadar to zahtevajo institucionalni razlogi in pristojnosti, določene v
  Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , je treba v mrežo nadzornih dejavnosti vključiti tudi Komisijo.

| (9) | ▐ Organ ▐ mora prispevati k izboljšanju delovanja notranjega trga, zlasti tudi z zagotavljanjem visoke, učinkovite in skladne stopnje zakonske ureditve in nadzora ob upoštevanju različnih interesov vseh držav članic
  in različne narave finančnih institucij
  .
  Organ mora varovati javne vrednote kot so stabilnost finančnega sistema, solventnost in likvidnost finančnih institucij, preglednost trgov in finančnih proizvodov ter zaščita deponentov in vlagateljev
  .
  Organ bi moral prav tako preprečiti regulativno arbitražo in zagotoviti enake konkurenčne pogoje
  ter
  okrepiti mednarodno usklajevanje
  nadzora v korist gospodarstva na splošno, vključno s finančnimi institucijami ter drugimi zainteresiranimi stranmi, potrošniki in zaposlenimi.
  Njegove naloge bi morale vključevati tudi spodbujanje konvergence nadzora, svetovanje institucijam EU na področju zavarovanja in pozavarovanja, poklicnega pokojninskega zavarovanja in zavarovalnega posredovanja ter s tem povezanih vprašanj upravljanja podjetij, revizij in finančnega poročanja. Organu bi morali podeliti tudi splošno nadzorno odgovornost za obstoječe in nove finančne produkte/vrste transakcij. |
| --- | --- |

(9)

▐ Organ ▐ mora prispevati k izboljšanju delovanja notranjega trga, zlasti tudi z zagotavljanjem visoke, učinkovite in skladne stopnje zakonske ureditve in nadzora ob upoštevanju različnih interesov vseh držav članic
  in različne narave finančnih institucij
  .
  Organ mora varovati javne vrednote kot so stabilnost finančnega sistema, solventnost in likvidnost finančnih institucij, preglednost trgov in finančnih proizvodov ter zaščita deponentov in vlagateljev
  .
  Organ bi moral prav tako preprečiti regulativno arbitražo in zagotoviti enake konkurenčne pogoje
  ter
  okrepiti mednarodno usklajevanje
  nadzora v korist gospodarstva na splošno, vključno s finančnimi institucijami ter drugimi zainteresiranimi stranmi, potrošniki in zaposlenimi.
  Njegove naloge bi morale vključevati tudi spodbujanje konvergence nadzora, svetovanje institucijam EU na področju zavarovanja in pozavarovanja, poklicnega pokojninskega zavarovanja in zavarovalnega posredovanja ter s tem povezanih vprašanj upravljanja podjetij, revizij in finančnega poročanja. Organu bi morali podeliti tudi splošno nadzorno odgovornost za obstoječe in nove finančne produkte/vrste transakcij.

| (9a) | Organ ustrezno upošteva učinek svojih dejavnosti na konkurenčnost in inovativnost v okviru notranjega trga, globalno konkurenčnost Unije, finančno vključenost in novo strategijo Unije za delovna mesta in rast. |
| --- | --- |

(9a)

Organ ustrezno upošteva učinek svojih dejavnosti na konkurenčnost in inovativnost v okviru notranjega trga, globalno konkurenčnost Unije, finančno vključenost in novo strategijo Unije za delovna mesta in rast.

| (9b) | Za uresničevanje svojih ciljev bi moral organ imeti status pravne osebe ter biti upravno in finančno neodvisen. Organu je treba dodeliti pristojnosti za preverjanje skladnosti z zakonodajo, zlasti tistih v zvezi s sistemskim tveganjem in čezmejnimi tveganji. |
| --- | --- |

(9b)

Za uresničevanje svojih ciljev bi moral organ imeti status pravne osebe ter biti upravno in finančno neodvisen. Organu je treba dodeliti pristojnosti za preverjanje skladnosti z zakonodajo, zlasti tistih v zvezi s sistemskim tveganjem in čezmejnimi tveganji.

| (9c) | Mednarodni organi (Mednarodni denarni sklad, Odbor za finančno stabilnost in Banka za mednarodne poravnave) so sistemsko tveganje opredelili kot „tveganje za prekinitev finančnih storitev, ki ga (i) povzroči oslabitev celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki (ii) lahko ima resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne.“ |
| --- | --- |

(9c)

Mednarodni organi (Mednarodni denarni sklad, Odbor za finančno stabilnost in Banka za mednarodne poravnave) so sistemsko tveganje opredelili kot „tveganje za prekinitev finančnih storitev, ki ga (i) povzroči oslabitev celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki (ii) lahko ima resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne.“

| (9d) | Čezmejno tveganje v skladu s temi institucijami vključuje vsa tveganja, ki jih povzročajo ekonomska neravnovesja ali finančne motnje v vseh delih Unije, ki bi lahko imele velike negativne posledice za transakcije med nosilci gospodarskih dejavnosti dveh ali več držav članic, za delovanje notranjega trga ali za javne finance v Uniji ali kateri koli njeni državi članici. |
| --- | --- |

(9d)

Čezmejno tveganje v skladu s temi institucijami vključuje vsa tveganja, ki jih povzročajo ekonomska neravnovesja ali finančne motnje v vseh delih Unije, ki bi lahko imele velike negativne posledice za transakcije med nosilci gospodarskih dejavnosti dveh ali več držav članic, za delovanje notranjega trga ali za javne finance v Uniji ali kateri koli njeni državi članici.

| (10) | Sodišče
  Evropske unije
  je v sodbi z dne 2. maja 2006 v zadevi C-217/04 (Združeno kraljestvo proti Evropskemu parlamentu in Svetu)
  razsodilo, da se
  :
  „iz ničesar v besedilu člena 95 ES [zdaj člen 114 PDEU] ni mogoče sklepati, da bi morali biti ukrepi, ki jih je sprejel zakonodajalec Skupnosti na podlagi te določbe, naslovljeni samo na države članice. Lahko se namreč izkaže, da je, po presoji tega zakonodajalca, nujno ustanoviti organ Skupnosti, katerega naloga je prispevati k uresničitvi postopka usklajevanja v položajih, v katerih se kot primerno kaže sprejetje neobvezujočih spremljevalnih in okvirnih ukrepov zaradi olajševanja enotnih izvajanja in uporabe predpisov, ki temeljijo na tej določbi.“
  Cilj in naloge organa, tj. pomagati pristojnim nacionalnim nadzornim organom pri dosledni razlagi in uporabi pravil
  Unije
  ter prispevati k finančni stabilnosti, potrebni za finančno integracijo, so tesno povezani s cilji pravnega reda
  Unije
  v zvezi z notranjim trgom za finančne storitve. Zato je treba organ ustanoviti na podlagi člena
  114 PDEU
  . |
| --- | --- |

(10)

Sodišče
  Evropske unije
  je v sodbi z dne 2. maja 2006 v zadevi C-217/04 (Združeno kraljestvo proti Evropskemu parlamentu in Svetu)
  razsodilo, da se
  :
  „iz ničesar v besedilu člena 95 ES [zdaj člen 114 PDEU] ni mogoče sklepati, da bi morali biti ukrepi, ki jih je sprejel zakonodajalec Skupnosti na podlagi te določbe, naslovljeni samo na države članice. Lahko se namreč izkaže, da je, po presoji tega zakonodajalca, nujno ustanoviti organ Skupnosti, katerega naloga je prispevati k uresničitvi postopka usklajevanja v položajih, v katerih se kot primerno kaže sprejetje neobvezujočih spremljevalnih in okvirnih ukrepov zaradi olajševanja enotnih izvajanja in uporabe predpisov, ki temeljijo na tej določbi.“
  Cilj in naloge organa, tj. pomagati pristojnim nacionalnim nadzornim organom pri dosledni razlagi in uporabi pravil
  Unije
  ter prispevati k finančni stabilnosti, potrebni za finančno integracijo, so tesno povezani s cilji pravnega reda
  Unije
  v zvezi z notranjim trgom za finančne storitve. Zato je treba organ ustanoviti na podlagi člena
  114 PDEU
  .

| (11) | Pravni dokumenti, v katerih so določene naloge nacionalnih nadzornih organov držav članic, vključno z njihovim medsebojnim sodelovanjem in sodelovanjem s Komisijo, so (17): Direktiva 64/225/EGS z dne 25. februarja 1964 o odpravi omejitev svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev na področjih pozavarovanja in retrocesije (18), Prva Direktiva Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (19), Direktiva Sveta 73/240/EGS z dne 24. julija 1973 o odpravi omejitve svobode ustanavljanja na področju dejavnosti neposrednega zavarovanja, razen življenjskega zavarovanja (20), Direktiva Sveta 76/580/EGS z dne 29. junija 1976 o spremembi Direktive 73/239/EGS o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (21), Direktiva Sveta 78/473/EGS z dne 30. maja 1978 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o sozavarovanju na ravni Skupnosti (22), Direktiva Sveta 84/641/EGS z dne 10. decembra 1984 o spremembi Prve direktive (73/239/EGS) o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja, zlasti glede zavarovanja pomoči (23), Direktiva Sveta 87/344/EGS z dne 22. junija 1987 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o zavarovanju stroškov postopka (24), Druga Direktiva Sveta 88/357/EGS z dne 22. junija 1988 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja, ki opredeljuje določbe za učinkovito uresničevanje svobode opravljanja storitev in o spremembah Direktive 73/239/EGS (25), Direktiva Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (tretja direktiva o premoženjskem zavarovanju) (26), Direktiva 98/78/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o dopolnilnem nadzoru nad zavarovalnicami v zavarovalniški skupini (27), Direktiva 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic (28), Direktiva 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (29), Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju (30), Direktiva 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (31). |
| --- | --- |

(11)

Pravni dokumenti, v katerih so določene naloge nacionalnih nadzornih organov držav članic, vključno z njihovim medsebojnim sodelovanjem in sodelovanjem s Komisijo, so (17): Direktiva 64/225/EGS z dne 25. februarja 1964 o odpravi omejitev svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev na področjih pozavarovanja in retrocesije (18), Prva Direktiva Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (19), Direktiva Sveta 73/240/EGS z dne 24. julija 1973 o odpravi omejitve svobode ustanavljanja na področju dejavnosti neposrednega zavarovanja, razen življenjskega zavarovanja (20), Direktiva Sveta 76/580/EGS z dne 29. junija 1976 o spremembi Direktive 73/239/EGS o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (21), Direktiva Sveta 78/473/EGS z dne 30. maja 1978 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o sozavarovanju na ravni Skupnosti (22), Direktiva Sveta 84/641/EGS z dne 10. decembra 1984 o spremembi Prve direktive (73/239/EGS) o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja, zlasti glede zavarovanja pomoči (23), Direktiva Sveta 87/344/EGS z dne 22. junija 1987 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o zavarovanju stroškov postopka (24), Druga Direktiva Sveta 88/357/EGS z dne 22. junija 1988 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja, ki opredeljuje določbe za učinkovito uresničevanje svobode opravljanja storitev in o spremembah Direktive 73/239/EGS (25), Direktiva Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (tretja direktiva o premoženjskem zavarovanju) (26), Direktiva 98/78/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o dopolnilnem nadzoru nad zavarovalnicami v zavarovalniški skupini (27), Direktiva 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic (28), Direktiva 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (29), Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju (30), Direktiva 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (31).

| (12) | Obstoječa zakonodaja
  Evropske unije
  , ki ureja področje, zajeto v tej uredbi, vključuje tudi Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (32),
  Uredbo (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (33), Direktivo 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (34) ter ustrezne dele Direktive
  Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (35), Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/65/ES z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (36)

  ter Direktivo 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (37). |
| --- | --- |

(12)

Obstoječa zakonodaja
  Evropske unije
  , ki ureja področje, zajeto v tej uredbi, vključuje tudi Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (32),
  Uredbo (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (33), Direktivo 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (34) ter ustrezne dele Direktive
  Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (35), Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/65/ES z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (36)

  ter Direktivo 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (37).

| (12a) | Zaželeno je, da organ spodbuja usklajen pristop na področju zajamčenih vlog za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in enakovredne obravnave deponentov po vsej Uniji. Ker so sistemi zajamčenih vlog predmet upravnega nadzora v njihovih državah članicah in ne regulativnega nadzora, mora biti organ sposoben uresničevati svoja pooblastila na podlagi te uredbe v zvezi s sistemom zajamčenih vlog in njegovim upravljavcem. Vloga organa se pregleda, ko je ustanovljen Evropski sklad za zajamčene vloge. |
| --- | --- |

(12a)

Zaželeno je, da organ spodbuja usklajen pristop na področju zajamčenih vlog za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in enakovredne obravnave deponentov po vsej Uniji. Ker so sistemi zajamčenih vlog predmet upravnega nadzora v njihovih državah članicah in ne regulativnega nadzora, mora biti organ sposoben uresničevati svoja pooblastila na podlagi te uredbe v zvezi s sistemom zajamčenih vlog in njegovim upravljavcem. Vloga organa se pregleda, ko je ustanovljen Evropski sklad za zajamčene vloge.

| (13) | Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih
  regulativnih
  tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita vlagateljev in potrošnikov v
  Uniji
  . Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu
  Unije
  , zaupa priprava osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev.
  Komisija bi morala potrditi te regulativne in izvedbene tehnične standarde v skladu s členom 290 PDEU, da se jim zagotovi zavezujoč pravni učinek. |
| --- | --- |

(13)

Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih
  regulativnih
  tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita vlagateljev in potrošnikov v
  Uniji
  . Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu
  Unije
  , zaupa priprava osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev.
  Komisija bi morala potrditi te regulativne in izvedbene tehnične standarde v skladu s členom 290 PDEU, da se jim zagotovi zavezujoč pravni učinek.

| (14) | Osnutke regulativnih tehničnih standardov bi morali spreminjati le v zelo omejenem obsegu in v izjemnih okoliščinah ter pod pogojem, da je organ v tesnem stiku s finančnimi trgi in je seznanjen z njihovim vsakodnevnim delom. Spremeniti bi jih bilo treba, če na primer ne bi bili združljivi s pravom Unije, ne bi upoštevali načela sorazmernosti ali bi pomeni kršitev temeljnih načel notranjega trga za finančne storitve, kot jih opredeljuje pravni red Unije za področje finančnih storitev. Komisija brez predhodne uskladitve z organom ne bi smela spremeniti vsebine tehničnih standardov, ki jih je ta pripravil. Za zagotovitev nemotenega in hitrega postopka za sprejetje teh standardov je treba Komisiji določiti časovni rok za odločitev o njihovi potrditvi. |
| --- | --- |

(14)

Osnutke regulativnih tehničnih standardov bi morali spreminjati le v zelo omejenem obsegu in v izjemnih okoliščinah ter pod pogojem, da je organ v tesnem stiku s finančnimi trgi in je seznanjen z njihovim vsakodnevnim delom. Spremeniti bi jih bilo treba, če na primer ne bi bili združljivi s pravom Unije, ne bi upoštevali načela sorazmernosti ali bi pomeni kršitev temeljnih načel notranjega trga za finančne storitve, kot jih opredeljuje pravni red Unije za področje finančnih storitev. Komisija brez predhodne uskladitve z organom ne bi smela spremeniti vsebine tehničnih standardov, ki jih je ta pripravil. Za zagotovitev nemotenega in hitrega postopka za sprejetje teh standardov je treba Komisiji določiti časovni rok za odločitev o njihovi potrditvi.

| (14a) | Komisiji je treba tudi dodeliti pristojnosti za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, kot to določa člen 291 PDEU. Regulativni in izvedbeni tehnični standardi morajo upoštevati načelo sorazmernosti, tj. zahteve, določene v teh standardih, bi morale biti sorazmerne z naravo, obsegom in zapletenostjo tveganj, povezanih s poslovanjem zadevne finančne institucije. |
| --- | --- |

(14a)

Komisiji je treba tudi dodeliti pristojnosti za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, kot to določa člen 291 PDEU. Regulativni in izvedbeni tehnični standardi morajo upoštevati načelo sorazmernosti, tj. zahteve, določene v teh standardih, bi morale biti sorazmerne z naravo, obsegom in zapletenostjo tveganj, povezanih s poslovanjem zadevne finančne institucije.

| (15) | Organ bi moral imeti na področjih, ki niso zajeta v
  regulativnih
  tehničnih standardih, pooblastila za izdajanje smernic in priporočil o uporabi zakonodaje
  Unije
  . Za zagotovitev preglednosti in večje upoštevanje teh smernic in priporočil s strani nacionalnih nadzornih organov bi bilo treba za nacionalne organe določiti obveznost, da v primeru neupoštevanja teh smernic in priporočil
  objavijo
  svoje razloge za tako ravnanje
  , da bi zagotovili popolno preglednost za udeležence na trgu
  . |
| --- | --- |

(15)

Organ bi moral imeti na področjih, ki niso zajeta v
  regulativnih
  tehničnih standardih, pooblastila za izdajanje smernic in priporočil o uporabi zakonodaje
  Unije
  . Za zagotovitev preglednosti in večje upoštevanje teh smernic in priporočil s strani nacionalnih nadzornih organov bi bilo treba za nacionalne organe določiti obveznost, da v primeru neupoštevanja teh smernic in priporočil
  objavijo
  svoje razloge za tako ravnanje
  , da bi zagotovili popolno preglednost za udeležence na trgu
  .

| (16) | Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe zakonodaje
  Unije
  je osnovni pogoj za integriteto,
  preglednost,
  učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov, stabilnost finančnega sistema in nevtralne konkurenčne pogoje za finančne institucije v
  Uniji
  . Zato bi bilo treba vzpostaviti mehanizem, s katerim organ obravnava primere
  neuporabe
  ali nepravilne ▐ uporabe
  , ki pomeni kršitev prava Evropske unije
  . Ta mehanizem je treba uporabljati na področjih, kjer so z zakonodajo
  Unije
  opredeljene jasne in brezpogojne obveznosti. |
| --- | --- |

(16)

Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe zakonodaje
  Unije
  je osnovni pogoj za integriteto,
  preglednost,
  učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov, stabilnost finančnega sistema in nevtralne konkurenčne pogoje za finančne institucije v
  Uniji
  . Zato bi bilo treba vzpostaviti mehanizem, s katerim organ obravnava primere
  neuporabe
  ali nepravilne ▐ uporabe
  , ki pomeni kršitev prava Evropske unije
  . Ta mehanizem je treba uporabljati na področjih, kjer so z zakonodajo
  Unije
  opredeljene jasne in brezpogojne obveznosti.

| (17) | Da se omogoči ustrezen odziv na primere nepravilne ali nezadostne uporabe zakonodaje
  Unije
  , je treba uporabiti tristopenjski mehanizem. Na prvi stopnji je treba organu dodeliti pooblastila za preiskavo domnevno nepravilne ali nezadostne uporabe obveznosti iz prava
  Unije
  pri nadzorni praksi nacionalnih organov, pri čemer na koncu izda priporočilo.
  Kadar pristojni nacionalni organ ne upošteva priporočila, bi morala biti Komisija pooblaščena, da izda uradno mnenje, v katerem upošteva priporočilo organa in od pristojnega organa zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s pravom Unije. |
| --- | --- |

(17)

Da se omogoči ustrezen odziv na primere nepravilne ali nezadostne uporabe zakonodaje
  Unije
  , je treba uporabiti tristopenjski mehanizem. Na prvi stopnji je treba organu dodeliti pooblastila za preiskavo domnevno nepravilne ali nezadostne uporabe obveznosti iz prava
  Unije
  pri nadzorni praksi nacionalnih organov, pri čemer na koncu izda priporočilo.
  Kadar pristojni nacionalni organ ne upošteva priporočila, bi morala biti Komisija pooblaščena, da izda uradno mnenje, v katerem upošteva priporočilo organa in od pristojnega organa zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s pravom Unije.

| (18) | Kadar nacionalni organ ne ravna v skladu s priporočilom,
  mora imeti organ možnost, da v skladu z rokom, ki ga je določil,
  na zadevni nacionalni nadzorni organ
  nemudoma
  naslovi odločbo za zagotovitev spoštovanja prava
  Unije
  , s čimer se ustvarijo neposredni pravni učinki, na katere se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči in organi ter jih uveljaviti na podlagi člena
  258 PDEU
  . |
| --- | --- |

(18)

Kadar nacionalni organ ne ravna v skladu s priporočilom,
  mora imeti organ možnost, da v skladu z rokom, ki ga je določil,
  na zadevni nacionalni nadzorni organ
  nemudoma
  naslovi odločbo za zagotovitev spoštovanja prava
  Unije
  , s čimer se ustvarijo neposredni pravni učinki, na katere se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči in organi ter jih uveljaviti na podlagi člena
  258 PDEU
  .

| (19) | Organu je treba za obvladovanje izjemnih primerov, ko zadevni pristojni organ dolgo časa ne ukrepa, dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, naslovljene na posamezne finančne institucije. To pooblastilo je treba omejiti na izjemne okoliščine, v katerih pristojni organ ne ravna v skladu z
  uradnim mnenjem
  , ki je naslovljeno nanj, in v katerem se pravo
  Unije
  zaradi obstoječih ali prihodnjih uredb EU neposredno uporablja za finančne institucije.
  V zvezi s tem Evropski parlament in Svet z zanimanjem pričakujeta izvajanje programa Komisije za leto 2010, zlasti kar zadeva predlog reforme direktive o kapitalskih zahtevah. |
| --- | --- |

(19)

Organu je treba za obvladovanje izjemnih primerov, ko zadevni pristojni organ dolgo časa ne ukrepa, dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, naslovljene na posamezne finančne institucije. To pooblastilo je treba omejiti na izjemne okoliščine, v katerih pristojni organ ne ravna v skladu z
  uradnim mnenjem
  , ki je naslovljeno nanj, in v katerem se pravo
  Unije
  zaradi obstoječih ali prihodnjih uredb EU neposredno uporablja za finančne institucije.
  V zvezi s tem Evropski parlament in Svet z zanimanjem pričakujeta izvajanje programa Komisije za leto 2010, zlasti kar zadeva predlog reforme direktive o kapitalskih zahtevah.

| (20) | Resna ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov ali stabilnosti finančnega sistema v
  Evropski uniji
  zahteva hiter in usklajen odziv na ravni
  Unije
  . Zato mora imeti organ možnost, da od nacionalnih nadzornih organov zahteva sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje stanja v izrednih razmerah.
  Zaradi občutljivosti tega vprašanja bi bilo treba za ugotavljanje izrednih razmer pooblastiti Komisijo na lastno pobudo ali na zahtevo Sveta, ESRB, Evropskega parlamenta ali organa. Če bi Evropski parlament, Svet, ESRB ali evropski nadzorni organ ocenil, da obstaja verjetnost za nastanek izrednih razmer, bi moral vzpostaviti stik s Komisijo. V tem procesu je ustrezna skrb za zaupnost izjemno pomembna. Če Komisija ugotovi obstoj izrednih razmer, o tem ustrezno obvesti Evropski parlament in Svet. |
| --- | --- |

(20)

Resna ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov ali stabilnosti finančnega sistema v
  Evropski uniji
  zahteva hiter in usklajen odziv na ravni
  Unije
  . Zato mora imeti organ možnost, da od nacionalnih nadzornih organov zahteva sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje stanja v izrednih razmerah.
  Zaradi občutljivosti tega vprašanja bi bilo treba za ugotavljanje izrednih razmer pooblastiti Komisijo na lastno pobudo ali na zahtevo Sveta, ESRB, Evropskega parlamenta ali organa. Če bi Evropski parlament, Svet, ESRB ali evropski nadzorni organ ocenil, da obstaja verjetnost za nastanek izrednih razmer, bi moral vzpostaviti stik s Komisijo. V tem procesu je ustrezna skrb za zaupnost izjemno pomembna. Če Komisija ugotovi obstoj izrednih razmer, o tem ustrezno obvesti Evropski parlament in Svet.

| (21) | Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega nadzora ter uravnoteženega upoštevanja položaja pristojnih organov v različnih državah članicah mora imeti organ pristojnost za reševanje sporov med temi pristojnimi organi, tudi v kolegijih nadzornih organov, pri čemer imajo njegove odločitve zavezujoč učinek. Omogočiti bi bilo treba spravni postopek, v okviru katerega se lahko pristojni organi sporazumejo.
  Če ne pride do sporazuma, bi moral organ od zadevnih pristojnih organov zahtevati, da izvedejo določene ukrepe ali da ne ukrepajo, da bi razrešili zadevo in zagotovili spoštovanje zakonodaje EU z zavezujočimi učinki za zadevne pristojne organe. V primeru neukrepanja zadevnih nacionalnih nadzornih organov je treba organu dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Unije, ki se neposredno uporablja zanje. |
| --- | --- |

(21)

Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega nadzora ter uravnoteženega upoštevanja položaja pristojnih organov v različnih državah članicah mora imeti organ pristojnost za reševanje sporov med temi pristojnimi organi, tudi v kolegijih nadzornih organov, pri čemer imajo njegove odločitve zavezujoč učinek. Omogočiti bi bilo treba spravni postopek, v okviru katerega se lahko pristojni organi sporazumejo.
  Če ne pride do sporazuma, bi moral organ od zadevnih pristojnih organov zahtevati, da izvedejo določene ukrepe ali da ne ukrepajo, da bi razrešili zadevo in zagotovili spoštovanje zakonodaje EU z zavezujočimi učinki za zadevne pristojne organe. V primeru neukrepanja zadevnih nacionalnih nadzornih organov je treba organu dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Unije, ki se neposredno uporablja zanje.

| (21a) | Kriza je pokazala, da je samo sodelovanje med nacionalnimi organi, katerih pravna pristojnost seže le do nacionalnih meja, popolnoma neustrezno za nadziranje finančnih institucij, ki delujejo čezmejno. |
| --- | --- |

(21a)

Kriza je pokazala, da je samo sodelovanje med nacionalnimi organi, katerih pravna pristojnost seže le do nacionalnih meja, popolnoma neustrezno za nadziranje finančnih institucij, ki delujejo čezmejno.

| (21b) | Poleg tega „sedanje ureditve, ki so kombinacija omogočanja odpiranja podružnic, nadzora matične države in zgolj nacionalnega zavarovanja depozitov, niso trdna osnova za prihodnjo regulacijo in nadzor nad evropskimi čezmejnimi bankami, ki poslujejo s prebivalstvom“ (Turnerjevo poročilo). |
| --- | --- |

(21b)

Poleg tega „sedanje ureditve, ki so kombinacija omogočanja odpiranja podružnic, nadzora matične države in zgolj nacionalnega zavarovanja depozitov, niso trdna osnova za prihodnjo regulacijo in nadzor nad evropskimi čezmejnimi bankami, ki poslujejo s prebivalstvom“ (Turnerjevo poročilo).

| (21c) | Kot zaključuje tudi Turnerjevo poročilo: „smotrnejša ureditev zahteva ali povečane nacionalne pristojnosti, zaradi česar bi bil enotni trg manj odprt, ali večjo stopnjo integracije.“ |
| --- | --- |

(21c)

Kot zaključuje tudi Turnerjevo poročilo: „smotrnejša ureditev zahteva ali povečane nacionalne pristojnosti, zaradi česar bi bil enotni trg manj odprt, ali večjo stopnjo integracije.“

| (21d) | Nacionalna rešitev predvideva, da bi lahko država gostiteljica imela pravico prisiliti tuje institucije, da delujejo samo prek hčerinskih podjetij, ne pa prek podružnic, ter bi lahko nadzorovala kapital in likvidnost bank, ki delujejo v državi, kar bi povzročilo več protekcionizma. |
| --- | --- |

(21d)

Nacionalna rešitev predvideva, da bi lahko država gostiteljica imela pravico prisiliti tuje institucije, da delujejo samo prek hčerinskih podjetij, ne pa prek podružnic, ter bi lahko nadzorovala kapital in likvidnost bank, ki delujejo v državi, kar bi povzročilo več protekcionizma.

| (21e) | „Evropska“ rešitev poziva k okrepitvi organa v okviru kolegija nadzornikov in k povečanju nadzora nad finančnimi institucijami, ki predstavljajo sistemsko tveganje. |
| --- | --- |

(21e)

„Evropska“ rešitev poziva k okrepitvi organa v okviru kolegija nadzornikov in k povečanju nadzora nad finančnimi institucijami, ki predstavljajo sistemsko tveganje.

| (22) | Kolegiji nadzornih organov imajo pomembno vlogo pri učinkovitem, uspešnem in doslednem nadzoru nad finančnimi institucijami, ki delujejo čezmejno. Organ mora imeti
  vodilno vlogo in
  polnopravno pravico do udeležbe v kolegijih nadzornih organov, da se racionalizira delovanje kolegijev in proces izmenjave informacij znotraj njih ter okrepi približevanje in usklajenost kolegijev pri uporabi prava
  Unije
  .
  Kot je navedeno tudi v Larosièrovem poročilu, se je treba „izogniti ovirani konkurenci in regulativni arbitraži zaradi različnih nadzornih praks, saj lahko ogrozita finančno stabilnost – med drugim s spodbuditvijo prenosa finančnih dejavnosti v države, kje je nadzor bolj ohlapen. Nadzorni sistem mora biti razumljen kot pravičen in uravnotežen“. |
| --- | --- |

(22)

Kolegiji nadzornih organov imajo pomembno vlogo pri učinkovitem, uspešnem in doslednem nadzoru nad finančnimi institucijami, ki delujejo čezmejno. Organ mora imeti
  vodilno vlogo in
  polnopravno pravico do udeležbe v kolegijih nadzornih organov, da se racionalizira delovanje kolegijev in proces izmenjave informacij znotraj njih ter okrepi približevanje in usklajenost kolegijev pri uporabi prava
  Unije
  .
  Kot je navedeno tudi v Larosièrovem poročilu, se je treba „izogniti ovirani konkurenci in regulativni arbitraži zaradi različnih nadzornih praks, saj lahko ogrozita finančno stabilnost – med drugim s spodbuditvijo prenosa finančnih dejavnosti v države, kje je nadzor bolj ohlapen. Nadzorni sistem mora biti razumljen kot pravičen in uravnotežen“.

| (22a) | Organ in nacionalni nadzorniki bi morali okrepiti nadzor nad finančnimi institucijami, ki ustrezajo merilom za sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije in povzročil škodo realnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

(22a)

Organ in nacionalni nadzorniki bi morali okrepiti nadzor nad finančnimi institucijami, ki ustrezajo merilom za sistemsko tveganje, ker bi njihov propad lahko ogrozil stabilnost finančnega sistema Unije in povzročil škodo realnemu gospodarstvu.

| (22b) | Treba je opredeliti sistemsko tveganje in pri tem upoštevati mednarodne standarde, zlasti tiste, ki jih je sprejel Odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad, Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov in skupina držav G-20. Medsebojna povezanost, nadomestnost in časovni razpored so najpogosteje uporabljena merila za opredelitev sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(22b)

Treba je opredeliti sistemsko tveganje in pri tem upoštevati mednarodne standarde, zlasti tiste, ki jih je sprejel Odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad, Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov in skupina držav G-20. Medsebojna povezanost, nadomestnost in časovni razpored so najpogosteje uporabljena merila za opredelitev sistemskega tveganja.

| (22c) | Treba je vzpostaviti okvir za obravnavanje institucij v težavah, kar bo omogočilo, da se stabilizirajo ali ukinejo, ker „je bilo jasno dokazano, da so vložki med bančno krizo visoki za vlado in za celotno družbo, ker takšne razmere lahko potencialno ogrozijo finančno stabilnost in stvarno gospodarstvo“ (de Larosièrovo poročilo). Komisija bi morala pripraviti ustrezne predloge za vzpostavitev novega okvira za obvladovanje finančne krize. Ključni elementi kriznega upravljanja so skupna pravila in instrumenti za reševanje finančnega položaja (izvajanje in financiranje reševanja velikih, čezmejnih in/ali povezanih institucij v krizi). |
| --- | --- |

(22c)

Treba je vzpostaviti okvir za obravnavanje institucij v težavah, kar bo omogočilo, da se stabilizirajo ali ukinejo, ker „je bilo jasno dokazano, da so vložki med bančno krizo visoki za vlado in za celotno družbo, ker takšne razmere lahko potencialno ogrozijo finančno stabilnost in stvarno gospodarstvo“ (de Larosièrovo poročilo). Komisija bi morala pripraviti ustrezne predloge za vzpostavitev novega okvira za obvladovanje finančne krize. Ključni elementi kriznega upravljanja so skupna pravila in instrumenti za reševanje finančnega položaja (izvajanje in financiranje reševanja velikih, čezmejnih in/ali povezanih institucij v krizi).

| (22d) | Da se zagotovi soodgovornost čezmejnih finančnih institucij, zaščitijo interesi evropskih imetnikov polic ter zmanjšajo stroški za davkoplačevalce v primeru sistemske finančne krize, se ustanovi Sklad za finančno zaščito (sklad). Ustanoviti je treba Evropski sistem jamstev za zavarovanja (sklad), da se zagotovi financiranje nadzorovanega prenehanja delovanja ali reševanja šibkih čezmejnih finančnih institucij, katerih vpliv bi ogrozil finančno stabilnost enotnega evropskega finančnega trga, in da se internalizirajo stroški takega posredovanja, v primeru da njihov prispevek v nacionalne sisteme jamstev za zavarovanja ne zadostuje. Financirati bi se moral iz prispevkov teh institucij, z izdajo svojih dolžniških certifikatov oziroma v izrednih razmerah iz prispevkov prizadetih držav članic v skladu s poprej dogovorjenimi merili (spremenjeni memorandum o soglasju). Prispevki v sklad bi morali nadomestiti prispevke v nacionalne sklade jamstev za zavarovanja. |
| --- | --- |

(22d)

Da se zagotovi soodgovornost čezmejnih finančnih institucij, zaščitijo interesi evropskih imetnikov polic ter zmanjšajo stroški za davkoplačevalce v primeru sistemske finančne krize, se ustanovi Sklad za finančno zaščito (sklad). Ustanoviti je treba Evropski sistem jamstev za zavarovanja (sklad), da se zagotovi financiranje nadzorovanega prenehanja delovanja ali reševanja šibkih čezmejnih finančnih institucij, katerih vpliv bi ogrozil finančno stabilnost enotnega evropskega finančnega trga, in da se internalizirajo stroški takega posredovanja, v primeru da njihov prispevek v nacionalne sisteme jamstev za zavarovanja ne zadostuje. Financirati bi se moral iz prispevkov teh institucij, z izdajo svojih dolžniških certifikatov oziroma v izrednih razmerah iz prispevkov prizadetih držav članic v skladu s poprej dogovorjenimi merili (spremenjeni memorandum o soglasju). Prispevki v sklad bi morali nadomestiti prispevke v nacionalne sklade jamstev za zavarovanja.

| (22e) | Evropski sklad za stabilnost zavarovanj in poklicnih pokojnin se ustanovi za financiranje nadzorovanega prenehanja delovanja ali reševanja sistemskih institucij, ki se soočajo s težavami, vpliv katerih bi ogrozil finančno stabilnost enotnega evropskega finančnega trga. Financirati se mora z ustreznimi prispevki sektorja zavarovanj in poklicnih pokojnin. Prispevki v sklad bi morali nadomestiti prispevke v podobne nacionalne sklade. |
| --- | --- |

(22e)

Evropski sklad za stabilnost zavarovanj in poklicnih pokojnin se ustanovi za financiranje nadzorovanega prenehanja delovanja ali reševanja sistemskih institucij, ki se soočajo s težavami, vpliv katerih bi ogrozil finančno stabilnost enotnega evropskega finančnega trga. Financirati se mora z ustreznimi prispevki sektorja zavarovanj in poklicnih pokojnin. Prispevki v sklad bi morali nadomestiti prispevke v podobne nacionalne sklade.

| (23) | Prenos nalog in odgovornosti je lahko uporaben instrument za delovanje mreže nadzornih organov, da se zmanjša podvajanje nadzornih nalog, okrepi sodelovanje ter s tem racionalizira nadzorni postopek in zmanjša obremenitev finančnih institucij
  , zlasti finančnih institucij, ki nimajo evropske razsežnosti
  . Zato mora
  ta
  uredba zagotoviti jasno pravno podlago za tak prenos. Prenos nalog pomeni, da naloge namesto odgovornega organa izvaja drug nadzorni organ, medtem ko je za nadzorne odločbe/sklepe še vedno odgovoren organ, ki je naloge prenesel. S prenosom odgovornosti
  bi moral imeti
  nacionalni nadzorni organ, na katerega se prenesejo naloge,
  možnost sam odločati
  o posameznem vprašanju v zvezi z nadzorom
  v imenu organa
  ali drugega nacionalnega nadzornega organa. Prenose mora urejati načelo, da se pristojnost za nadzor dodeli nadzornemu organu, ki je ustrezen za sprejemanje ukrepov na tem področju. Prerazporeditev odgovornosti
  bi bila
  ustrezna na primer zaradi ekonomije obsega, usklajenosti pri skupinskem nadzoru in optimalne uporabe tehničnega strokovnega znanja v nacionalnih nadzornih organih. Z ustrezno zakonodajo
  Unije
  se lahko nadalje opredelijo načela za prerazporeditev odgovornosti na podlagi sporazuma. Organ mora na vse ustrezne načine omogočiti
  in nadzorovati
  sporazume o prenosu pooblastil med nacionalnimi nadzornimi organi. Vnaprej ga je treba obvestiti o nameravanih sporazumih o prenosu pooblastil, da lahko po potrebi poda mnenje. Objavo takih sporazumov je treba centralizirati za zagotovitev pravočasnih, preglednih in enostavno dostopnih informacij o sporazumih za vse zadevne strani.
  Poleg tega mora tudi zbirati in razširjati primere dobrih praks na področju prenosa nalog in sporazumov o prenosu. |
| --- | --- |

(23)

Prenos nalog in odgovornosti je lahko uporaben instrument za delovanje mreže nadzornih organov, da se zmanjša podvajanje nadzornih nalog, okrepi sodelovanje ter s tem racionalizira nadzorni postopek in zmanjša obremenitev finančnih institucij
  , zlasti finančnih institucij, ki nimajo evropske razsežnosti
  . Zato mora
  ta
  uredba zagotoviti jasno pravno podlago za tak prenos. Prenos nalog pomeni, da naloge namesto odgovornega organa izvaja drug nadzorni organ, medtem ko je za nadzorne odločbe/sklepe še vedno odgovoren organ, ki je naloge prenesel. S prenosom odgovornosti
  bi moral imeti
  nacionalni nadzorni organ, na katerega se prenesejo naloge,
  možnost sam odločati
  o posameznem vprašanju v zvezi z nadzorom
  v imenu organa
  ali drugega nacionalnega nadzornega organa. Prenose mora urejati načelo, da se pristojnost za nadzor dodeli nadzornemu organu, ki je ustrezen za sprejemanje ukrepov na tem področju. Prerazporeditev odgovornosti
  bi bila
  ustrezna na primer zaradi ekonomije obsega, usklajenosti pri skupinskem nadzoru in optimalne uporabe tehničnega strokovnega znanja v nacionalnih nadzornih organih. Z ustrezno zakonodajo
  Unije
  se lahko nadalje opredelijo načela za prerazporeditev odgovornosti na podlagi sporazuma. Organ mora na vse ustrezne načine omogočiti
  in nadzorovati
  sporazume o prenosu pooblastil med nacionalnimi nadzornimi organi. Vnaprej ga je treba obvestiti o nameravanih sporazumih o prenosu pooblastil, da lahko po potrebi poda mnenje. Objavo takih sporazumov je treba centralizirati za zagotovitev pravočasnih, preglednih in enostavno dostopnih informacij o sporazumih za vse zadevne strani.
  Poleg tega mora tudi zbirati in razširjati primere dobrih praks na področju prenosa nalog in sporazumov o prenosu.

| (24) | Organ mora dejavno spodbujati nadzorno konvergenco po vsej
  Evropski uniji
  s ciljem vzpostavitve skupne kulture na področju nadzora. |
| --- | --- |

(24)

Organ mora dejavno spodbujati nadzorno konvergenco po vsej
  Evropski uniji
  s ciljem vzpostavitve skupne kulture na področju nadzora.

| (25) | Medsebojni strokovni pregledi so smotrno in učinkovito orodje za spodbujanje skladnosti v mreži finančnih nadzornih organov. Zato mora organ oblikovati metodološki okvir za take preglede in jih redno izvajati. Pregledi ni bi smeli biti namenjeni le usklajevanju nadzornih praks, ampak tudi zmožnosti nadzornikov za izvedbo visokokakovostnega nadzora in neodvisnosti pristojnih organov.
  Rezultati teh strokovnih pregledov se morajo objaviti, opredeliti in javno objaviti pa se morajo tudi najboljše prakse. |
| --- | --- |

(25)

Medsebojni strokovni pregledi so smotrno in učinkovito orodje za spodbujanje skladnosti v mreži finančnih nadzornih organov. Zato mora organ oblikovati metodološki okvir za take preglede in jih redno izvajati. Pregledi ni bi smeli biti namenjeni le usklajevanju nadzornih praks, ampak tudi zmožnosti nadzornikov za izvedbo visokokakovostnega nadzora in neodvisnosti pristojnih organov.
  Rezultati teh strokovnih pregledov se morajo objaviti, opredeliti in javno objaviti pa se morajo tudi najboljše prakse.

| (26) | Organ bi moral dejavno spodbujati usklajen odziv
  Evropske unije
  v zvezi z nadzorom, zlasti
  da se zagotovi
  pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  . Zato mu je poleg pooblastil za ukrepanje v izrednih razmerah treba dodeliti tudi splošno funkcijo usklajevanja znotraj
  evropskega sistema finančnih nadzornih organov
  . Ukrepi organa morajo biti osredotočeni zlasti na neprekinjen pretok vseh ustreznih informacij med pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(26)

Organ bi moral dejavno spodbujati usklajen odziv
  Evropske unije
  v zvezi z nadzorom, zlasti
  da se zagotovi
  pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  . Zato mu je poleg pooblastil za ukrepanje v izrednih razmerah treba dodeliti tudi splošno funkcijo usklajevanja znotraj
  evropskega sistema finančnih nadzornih organov
  . Ukrepi organa morajo biti osredotočeni zlasti na neprekinjen pretok vseh ustreznih informacij med pristojnimi organi.

| (27) | Za zaščito finančne stabilnosti je treba zgodaj opredeliti čezmejne in medsektorske trende, mogoča tveganja in ranljivosti, ki izhajajo iz mikrobonitetne ravni. Organ bi moral v okviru svoje pristojnosti spremljati in oceniti takšen razvoj ter redno ali po potrebi priložnostno obveščati Evropski parlament, Svet, Komisijo, druge evropske nadzorne organe in
  ESRB
  , kadar je to potrebno. Organ mora tudi
  začenjati in
  usklajevati ▐ teste izjemnih situacij po vsej
  Uniji
  , s katerimi se oceni prilagodljivost finančnih ustanov na neugodne razmere na trgu, in zagotoviti, da se na nacionalni ravni za take teste uporablja čim bolj usklajena metodologija.
  Da bi organ pri opravljanju svojih funkcij ukrepal na podlagi informacij, mora izvajati ekonomske analize trgov in učinka morebitnega dogajanja na trgu. |
| --- | --- |

(27)

Za zaščito finančne stabilnosti je treba zgodaj opredeliti čezmejne in medsektorske trende, mogoča tveganja in ranljivosti, ki izhajajo iz mikrobonitetne ravni. Organ bi moral v okviru svoje pristojnosti spremljati in oceniti takšen razvoj ter redno ali po potrebi priložnostno obveščati Evropski parlament, Svet, Komisijo, druge evropske nadzorne organe in
  ESRB
  , kadar je to potrebno. Organ mora tudi
  začenjati in
  usklajevati ▐ teste izjemnih situacij po vsej
  Uniji
  , s katerimi se oceni prilagodljivost finančnih ustanov na neugodne razmere na trgu, in zagotoviti, da se na nacionalni ravni za take teste uporablja čim bolj usklajena metodologija.
  Da bi organ pri opravljanju svojih funkcij ukrepal na podlagi informacij, mora izvajati ekonomske analize trgov in učinka morebitnega dogajanja na trgu.

| (28) | Zaradi globalizacije finančnih storitev in vse večjega pomena mednarodnih standardov mora organ
  zastopati Evropsko unijo v dialogu in sodelovanju
  z nadzornimi organi
  v tretjih državah
  . |
| --- | --- |

(28)

Zaradi globalizacije finančnih storitev in vse večjega pomena mednarodnih standardov mora organ
  zastopati Evropsko unijo v dialogu in sodelovanju
  z nadzornimi organi
  v tretjih državah
  .

| (29) | Organ mora v okviru svoje pristojnosti delovati kot neodvisno svetovalno telo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Imeti mora možnost, da predloži svoje mnenje o ocenjevanju varnega in skrbnega poslovanja pri združitvah in pripojitvah na podlagi Direktive 2006/48/ES. |
| --- | --- |

(29)

Organ mora v okviru svoje pristojnosti delovati kot neodvisno svetovalno telo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Imeti mora možnost, da predloži svoje mnenje o ocenjevanju varnega in skrbnega poslovanja pri združitvah in pripojitvah na podlagi Direktive 2006/48/ES.

| (30) | Organ mora imeti za učinkovito opravljanje svojih nalog pravico, da zahteva vse potrebne informacije
  v zvezi z bonitetnim nadzorom
  . Da se prepreči podvajanje obveznosti poročanja za finančne institucije, morajo te informacije običajno zagotoviti nacionalni nadzorni organi, ki so najbliže finančnim trgom in institucijam
  in ki upoštevajo že obstoječe statistične podatke
  . Vendar bi moral imeti organ možnost, da
  v skrajni sili naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo po informacijah neposredno na finančno institucijo
  , če nacionalni pristojni organ takih informacij ne zagotovi ali jih ne more zagotoviti pravočasno. Določiti je treba obveznost organov držav članic, da organu pomagajo pri uveljavljanju takih neposrednih zahtev.
  V tem okviru je delo v zvezi s skupnimi oblikami poročanja bistvenega pomena. |
| --- | --- |

(30)

Organ mora imeti za učinkovito opravljanje svojih nalog pravico, da zahteva vse potrebne informacije
  v zvezi z bonitetnim nadzorom
  . Da se prepreči podvajanje obveznosti poročanja za finančne institucije, morajo te informacije običajno zagotoviti nacionalni nadzorni organi, ki so najbliže finančnim trgom in institucijam
  in ki upoštevajo že obstoječe statistične podatke
  . Vendar bi moral imeti organ možnost, da
  v skrajni sili naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo po informacijah neposredno na finančno institucijo
  , če nacionalni pristojni organ takih informacij ne zagotovi ali jih ne more zagotoviti pravočasno. Določiti je treba obveznost organov držav članic, da organu pomagajo pri uveljavljanju takih neposrednih zahtev.
  V tem okviru je delo v zvezi s skupnimi oblikami poročanja bistvenega pomena.

| (30a) | Ukrepi za zbiranje informacij ne bi smeli posegati v pravni okvir evropskega statističnega sistema (ESS) in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) na področju statističnih podatkov. Zato ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (38) in Uredbo Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (39). |
| --- | --- |

(30a)

Ukrepi za zbiranje informacij ne bi smeli posegati v pravni okvir evropskega statističnega sistema (ESS) in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) na področju statističnih podatkov. Zato ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (38) in Uredbo Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (39).

| (31) | Tesno sodelovanje med organom in
  ESRB
  je bistveno, da se zagotovi popolnoma učinkovito delovanje
  ESRB
  ter da se spremlja nadaljnje ukrepanje ob njegovih opozorilih in priporočilih. Organ
  in ESRB si morata medsebojno
  posredovati vse pomembne informacije Podatke, povezane s posameznimi podjetji, je treba zagotoviti le na podlagi obrazložene zahteve. Organ mora po prejemu opozoril ali priporočil, ki jih
  ESRB
  naslovi na organ ali nacionalni nadzorni organ,
  po potrebi
  zagotoviti nadaljnje spremljanje. |
| --- | --- |

(31)

Tesno sodelovanje med organom in
  ESRB
  je bistveno, da se zagotovi popolnoma učinkovito delovanje
  ESRB
  ter da se spremlja nadaljnje ukrepanje ob njegovih opozorilih in priporočilih. Organ
  in ESRB si morata medsebojno
  posredovati vse pomembne informacije Podatke, povezane s posameznimi podjetji, je treba zagotoviti le na podlagi obrazložene zahteve. Organ mora po prejemu opozoril ali priporočil, ki jih
  ESRB
  naslovi na organ ali nacionalni nadzorni organ,
  po potrebi
  zagotoviti nadaljnje spremljanje.

| (32) | Organ se mora z zainteresiranimi stranmi ▐ posvetovati o
  regulativnih
  standardih, smernicah in priporočilih ter jim zagotoviti primerne možnosti, da predložijo pripombe k predlaganim ukrepom.
  Pred sprejetjem osnutka regulativnih standardov, smernic ali priporočil bi moral organ izvesti oceno učinka.
  Zaradi učinkovitosti je treba v ta namen ustanoviti interesno skupino za zavarovanja, pozavarovanja in poklicne pokojninske sklade, v kateri so sorazmerno zastopani finančne zavarovalnice, pozavarovalnice in poklicni pokojninski skladi v
  Uniji
  (vključno, kot je ustrezno, institucionalni vlagatelji in druge finančne institucije, ki same uporabljajo finančne storitve),
  sindikati, akademiki
  ter potrošniki in zasebni uporabniki storitev na teh področjih, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Interesna skupina za zavarovanja, pozavarovanja in poklicne pokojninske sklade mora dejavno delovati kot povezovalni člen z drugimi skupinami uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih določi Komisija ali so določene z zakonodajo
  Unije
  . |
| --- | --- |

(32)

Organ se mora z zainteresiranimi stranmi ▐ posvetovati o
  regulativnih
  standardih, smernicah in priporočilih ter jim zagotoviti primerne možnosti, da predložijo pripombe k predlaganim ukrepom.
  Pred sprejetjem osnutka regulativnih standardov, smernic ali priporočil bi moral organ izvesti oceno učinka.
  Zaradi učinkovitosti je treba v ta namen ustanoviti interesno skupino za zavarovanja, pozavarovanja in poklicne pokojninske sklade, v kateri so sorazmerno zastopani finančne zavarovalnice, pozavarovalnice in poklicni pokojninski skladi v
  Uniji
  (vključno, kot je ustrezno, institucionalni vlagatelji in druge finančne institucije, ki same uporabljajo finančne storitve),
  sindikati, akademiki
  ter potrošniki in zasebni uporabniki storitev na teh področjih, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Interesna skupina za zavarovanja, pozavarovanja in poklicne pokojninske sklade mora dejavno delovati kot povezovalni člen z drugimi skupinami uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih določi Komisija ali so določene z zakonodajo
  Unije
  .

| (32a) | Neprofitne organizacije so v primerjavi s pridobitnimi predstavniki sektorja, ki imajo dovolj sredstev in povezav, v razpravi o prihodnosti finančnih storitev in v s tem povezanem postopku sprejemanja odločitev, potisnjene na obrobje. To prikrajšanost je treba izravnati tako, da se zagotovi zadostno financiranje predstavnikov neprofitnih organizacij v interesni skupini. |
| --- | --- |

(32a)

Neprofitne organizacije so v primerjavi s pridobitnimi predstavniki sektorja, ki imajo dovolj sredstev in povezav, v razpravi o prihodnosti finančnih storitev in v s tem povezanem postopku sprejemanja odločitev, potisnjene na obrobje. To prikrajšanost je treba izravnati tako, da se zagotovi zadostno financiranje predstavnikov neprofitnih organizacij v interesni skupini.

| (33) | Države članice imajo ključno odgovornost za
  zagotavljanje usklajenega kriznega upravljanja in za
  ohranjanje finančne stabilnosti
  v kriznih razmerah
  , zlasti v zvezi s stabilizacijo in reševanjem posameznih šibkih finančnih institucij.
  Njihovi ukrepi so tesno usklajeni v okviru in v skladu z načeli ekonomske in monetarne unije.
  Ukrepi, ki jih organ sprejme v izrednih razmerah ali pri reševanju sporov, ki ogrožajo stabilnost finančnih institucij, ne smejo
  bistveno
  vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. Vzpostaviti je treba mehanizem, s katerim se lahko države članice sklicujejo na ta zaščitni ukrep in na zadnji stopnji zadevo predajo Svetu, ki sprejme odločitev. Ustrezno je, da se zaradi posebnih pristojnosti držav članic v zvezi s tem Svetu dodeli vloga na tem področju. |
| --- | --- |

(33)

Države članice imajo ključno odgovornost za
  zagotavljanje usklajenega kriznega upravljanja in za
  ohranjanje finančne stabilnosti
  v kriznih razmerah
  , zlasti v zvezi s stabilizacijo in reševanjem posameznih šibkih finančnih institucij.
  Njihovi ukrepi so tesno usklajeni v okviru in v skladu z načeli ekonomske in monetarne unije.
  Ukrepi, ki jih organ sprejme v izrednih razmerah ali pri reševanju sporov, ki ogrožajo stabilnost finančnih institucij, ne smejo
  bistveno
  vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. Vzpostaviti je treba mehanizem, s katerim se lahko države članice sklicujejo na ta zaščitni ukrep in na zadnji stopnji zadevo predajo Svetu, ki sprejme odločitev. Ustrezno je, da se zaradi posebnih pristojnosti držav članic v zvezi s tem Svetu dodeli vloga na tem področju.

| (33a) | V treh letih po začetku veljavnosti uredbe o vzpostavitvi takšnega mehanizma Komisija na podlagi pridobljenih izkušenj določi na ravni Unije jasne in smotrne smernice o tem, kdaj lahko države članice uporabi zaščitni ukrep. Uporaba zaščitne klavzule s strani držav članic se oceni glede na te smernice. |
| --- | --- |

(33a)

V treh letih po začetku veljavnosti uredbe o vzpostavitvi takšnega mehanizma Komisija na podlagi pridobljenih izkušenj določi na ravni Unije jasne in smotrne smernice o tem, kdaj lahko države članice uporabi zaščitni ukrep. Uporaba zaščitne klavzule s strani držav članic se oceni glede na te smernice.

| (33b) | Ne glede na posebne odgovornosti držav članic v kriznih razmerah mora biti, če se država članica odloči za zaščitni ukrep, o tem obenem z organom, Svetom in Komisijo obveščen tudi Evropski parlament. Poleg tega mora država članica pojasniti razloge za uvedbo ukrepa. Organ bi moral v sodelovanju s Komisijo določiti naslednje korake, ki bodo sprejeti. |
| --- | --- |

(33b)

Ne glede na posebne odgovornosti držav članic v kriznih razmerah mora biti, če se država članica odloči za zaščitni ukrep, o tem obenem z organom, Svetom in Komisijo obveščen tudi Evropski parlament. Poleg tega mora država članica pojasniti razloge za uvedbo ukrepa. Organ bi moral v sodelovanju s Komisijo določiti naslednje korake, ki bodo sprejeti.

| (34) | Organ morajo pri postopkih odločanja zavezovati pravila in splošna načela Unije o ustreznem postopanju in preglednosti. V celoti je treba upoštevati pravico subjektov, na katere so naslovljene odločbe organa, da podajo izjavo. Dokumenti organa so sestavni del zakonodaje
  Unije
  . |
| --- | --- |

(34)

Organ morajo pri postopkih odločanja zavezovati pravila in splošna načela Unije o ustreznem postopanju in preglednosti. V celoti je treba upoštevati pravico subjektov, na katere so naslovljene odločbe organa, da podajo izjavo. Dokumenti organa so sestavni del zakonodaje
  Unije
  .

| (35) | Odbor nadzornikov, ki ga sestavljajo vodje ustreznih nacionalnih nadzornih organov iz vsake države članice in ga vodi predsednik organa, je glavno telo odločanja v organu. Predstavniki Komisije,
  ESRB
  ,
  Evropske centralne banke, Evropskega nadzornega organa (bančništvo) in Evropskega nadzornega organa (vrednostni papirji in trgi)
  morajo sodelovati kot opazovalci. Člani odbora nadzornikov morajo delovati neodvisno in samo v interesu
  Unije
  . Za splošne dokumente, vključno s tistimi v zvezi s sprejetjem
  regulativnih
  standardov, smernic in priporočil ter proračunskimi zadevami,
  bi bilo
  treba uporabiti pravila o kvalificirani večini, kot so določena v
  členu 16 PDEU
  , medtem ko je treba za vse druge sklepe/odločbe uporabiti navadno večino članov. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi mora preučiti ožji odbor. |
| --- | --- |

(35)

Odbor nadzornikov, ki ga sestavljajo vodje ustreznih nacionalnih nadzornih organov iz vsake države članice in ga vodi predsednik organa, je glavno telo odločanja v organu. Predstavniki Komisije,
  ESRB
  ,
  Evropske centralne banke, Evropskega nadzornega organa (bančništvo) in Evropskega nadzornega organa (vrednostni papirji in trgi)
  morajo sodelovati kot opazovalci. Člani odbora nadzornikov morajo delovati neodvisno in samo v interesu
  Unije
  . Za splošne dokumente, vključno s tistimi v zvezi s sprejetjem
  regulativnih
  standardov, smernic in priporočil ter proračunskimi zadevami,
  bi bilo
  treba uporabiti pravila o kvalificirani večini, kot so določena v
  členu 16 PDEU
  , medtem ko je treba za vse druge sklepe/odločbe uporabiti navadno večino članov. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi mora preučiti ožji odbor.

| (35a) | Odbor nadzornikov bi moral svoje odločitve praviloma sprejemati z navadno večino, v skladu z načelom „ena oseba, en glas“. Vendar pa je primerno, da se za akte v zvezi s sprejetjem tehničnih standardov, smernic in priporočil ter v zvezi s proračunskimi zadevami uporabljajo pravila o kvalificirani večini, kot so določena v Pogodbi o Evropski uniji, PDEU ter Protokolu o prehodnih določbah (št. 36) k Pogodbama. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi bi moral preučiti ožji, objektivni odbor, sestavljen iz članov, ki niso predstavniki pristojnih organov, udeleženih v sporu, in ki nimajo nikakršnega interesa v sporu ali neposredne povezave z zadevnimi pristojnimi organi. Sestava odbora bi morala biti ustrezno uravnotežena. Odločitev odbora bi moral odobriti odbor nadzornikov z navadno večino in v skladu z načelom, po katerem ima vsak član en glas. Toda ob upoštevanju odločitev, ki jih sprejme konsolidacijski nadzornik, lahko odločitev, ki jo predlaga odbor, zavrnejo člani, ki predstavljajo manjšino, ki lahko prepreči sprejetje, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in PDEU. |
| --- | --- |

(35a)

Odbor nadzornikov bi moral svoje odločitve praviloma sprejemati z navadno večino, v skladu z načelom „ena oseba, en glas“. Vendar pa je primerno, da se za akte v zvezi s sprejetjem tehničnih standardov, smernic in priporočil ter v zvezi s proračunskimi zadevami uporabljajo pravila o kvalificirani večini, kot so določena v Pogodbi o Evropski uniji, PDEU ter Protokolu o prehodnih določbah (št. 36) k Pogodbama. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi bi moral preučiti ožji, objektivni odbor, sestavljen iz članov, ki niso predstavniki pristojnih organov, udeleženih v sporu, in ki nimajo nikakršnega interesa v sporu ali neposredne povezave z zadevnimi pristojnimi organi. Sestava odbora bi morala biti ustrezno uravnotežena. Odločitev odbora bi moral odobriti odbor nadzornikov z navadno večino in v skladu z načelom, po katerem ima vsak član en glas. Toda ob upoštevanju odločitev, ki jih sprejme konsolidacijski nadzornik, lahko odločitev, ki jo predlaga odbor, zavrnejo člani, ki predstavljajo manjšino, ki lahko prepreči sprejetje, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in PDEU.

| (36) | Upravni odbor, ki ga sestavljajo predsednik organa, predstavniki nacionalnih nadzornih organov in Komisija, mora zagotavljati, da organ opravlja svoje poslanstvo in izvaja naloge, ki so mu bile dodeljene. Upravnemu odboru je treba dodeliti potrebna pooblastila, da lahko med drugim predlaga letni in večletni delovni program, izvaja nekatera proračunska pooblastila, sprejme načrt kadrovske politike organov, sprejme posebne določbe o pravici dostopa do dokumentov in sprejme letno poročilo. |
| --- | --- |

(36)

Upravni odbor, ki ga sestavljajo predsednik organa, predstavniki nacionalnih nadzornih organov in Komisija, mora zagotavljati, da organ opravlja svoje poslanstvo in izvaja naloge, ki so mu bile dodeljene. Upravnemu odboru je treba dodeliti potrebna pooblastila, da lahko med drugim predlaga letni in večletni delovni program, izvaja nekatera proračunska pooblastila, sprejme načrt kadrovske politike organov, sprejme posebne določbe o pravici dostopa do dokumentov in sprejme letno poročilo.

| (37) | Organ mora zastopati polno zaposleni predsednik, ki ga
  na podlagi
  javnega izbirnega postopka
  , ki ga vodi Komisija, ki tudi pripravi kratek seznam kandidatov,
  izbere
  Evropski parlament
  . Za upravljanje organa je treba pooblastiti izvršnega direktorja, ki mora imeti pravico do sodelovanja na sejah odbora nadzornikov in upravnega odbora, pri čemer nima glasovalne pravice. |
| --- | --- |

(37)

Organ mora zastopati polno zaposleni predsednik, ki ga
  na podlagi
  javnega izbirnega postopka
  , ki ga vodi Komisija, ki tudi pripravi kratek seznam kandidatov,
  izbere
  Evropski parlament
  . Za upravljanje organa je treba pooblastiti izvršnega direktorja, ki mora imeti pravico do sodelovanja na sejah odbora nadzornikov in upravnega odbora, pri čemer nima glasovalne pravice.

| (38) | Za medsektorsko usklajenost dejavnosti evropskih nadzornih organov se morajo ti organi tesno usklajevati
  prek
  evropskih nadzornih organov
  (skupnega odbora) („skupni odbor“)
  in po potrebi sprejeti skupna stališča. Skupni odbor ▐ mora
  usklajevati dejavnosti vseh treh evropskih nadzornih organov v zvezi s finančnimi konglomerati
  . Kadar je to ustrezno, morajo zadevni evropski nadzorni organi vzporedno sprejemati tudi dokumente, ki spadajo na področje pristojnosti Evropskega
  nadzornega
  organa
  (bančništvo) ali Evropskega nadzornega organa (vrednostni papirji in trgi)
  .
  Skupnemu odboru bi morali izmenično po načelu 12-mesečne rotacije predsedovati predsedniki treh evropskih nadzornih organov. Predsednik skupnega odbora bi moral biti podpredsednik Evropskega organa za sistemska tveganja. Skupni odbor mora imeti stalni sekretariat, ki ga sestavljajo uslužbenci, začasno napoteni iz treh evropskih nadzornih organov, in omogočati izmenjavo neuradnih informacij ter razvoj skupnega kulturnega pristopa v vseh treh evropskih nadzornih organih. |
| --- | --- |

(38)

Za medsektorsko usklajenost dejavnosti evropskih nadzornih organov se morajo ti organi tesno usklajevati
  prek
  evropskih nadzornih organov
  (skupnega odbora) („skupni odbor“)
  in po potrebi sprejeti skupna stališča. Skupni odbor ▐ mora
  usklajevati dejavnosti vseh treh evropskih nadzornih organov v zvezi s finančnimi konglomerati
  . Kadar je to ustrezno, morajo zadevni evropski nadzorni organi vzporedno sprejemati tudi dokumente, ki spadajo na področje pristojnosti Evropskega
  nadzornega
  organa
  (bančništvo) ali Evropskega nadzornega organa (vrednostni papirji in trgi)
  .
  Skupnemu odboru bi morali izmenično po načelu 12-mesečne rotacije predsedovati predsedniki treh evropskih nadzornih organov. Predsednik skupnega odbora bi moral biti podpredsednik Evropskega organa za sistemska tveganja. Skupni odbor mora imeti stalni sekretariat, ki ga sestavljajo uslužbenci, začasno napoteni iz treh evropskih nadzornih organov, in omogočati izmenjavo neuradnih informacij ter razvoj skupnega kulturnega pristopa v vseh treh evropskih nadzornih organih.

| (39) | Treba je zagotoviti, da lahko stranke, ki jih zadevajo sklepi/odločbe, sprejeti v organu, uporabijo ustrezna pravna sredstva. Za učinkovito zaščito pravic strank in zaradi ekonomičnosti postopka, kadar ima organ pooblastila za odločanje, je treba strankam zagotoviti pravico do pritožbe pri odboru za pritožbe. Odbor za pritožbe mora biti za namene učinkovitosti in usklajenosti skupno telo treh evropskih nadzornih organov, ki je neodvisno od njihovih upravnih in regulativnih struktur. Proti odločbi odbora za pritožbe se je mogoče pritožiti pri Sodišču prve stopnje in Sodišču Evropske unije. |
| --- | --- |

(39)

Treba je zagotoviti, da lahko stranke, ki jih zadevajo sklepi/odločbe, sprejeti v organu, uporabijo ustrezna pravna sredstva. Za učinkovito zaščito pravic strank in zaradi ekonomičnosti postopka, kadar ima organ pooblastila za odločanje, je treba strankam zagotoviti pravico do pritožbe pri odboru za pritožbe. Odbor za pritožbe mora biti za namene učinkovitosti in usklajenosti skupno telo treh evropskih nadzornih organov, ki je neodvisno od njihovih upravnih in regulativnih struktur. Proti odločbi odbora za pritožbe se je mogoče pritožiti pri Sodišču prve stopnje in Sodišču Evropske unije.

| (40) | Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojni proračun, pri čemer prihodki izhajajo večinoma iz obveznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in splošnega proračuna Evropske unije.
  Da bo Unija organ financirala, mora veljati sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (40). Uporabljati je treba
  proračunski postopek
  Unije
  . Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče.
  Za celotni proračun velja postopek podelitve razrešnice. |
| --- | --- |

(40)

Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojni proračun, pri čemer prihodki izhajajo večinoma iz obveznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in splošnega proračuna Evropske unije.
  Da bo Unija organ financirala, mora veljati sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (40). Uporabljati je treba
  proračunski postopek
  Unije
  . Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče.
  Za celotni proračun velja postopek podelitve razrešnice.

| (41) | Za organ je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (41). Organ mora pristopiti tudi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (42). |
| --- | --- |

(41)

Za organ je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (41). Organ mora pristopiti tudi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (42).

| (42) | Za zagotovitev odprtih in preglednih pogojev zaposlovanja ter enakega obravnavanja osebja je treba za osebje organa uporabljati kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (43). |
| --- | --- |

(42)

Za zagotovitev odprtih in preglednih pogojev zaposlovanja ter enakega obravnavanja osebja je treba za osebje organa uporabljati kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (43).

| (43) | Bistveno je, da se zaščitijo poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije.
  Za
  zaupnost informacij, ki
  se dajejo na razpolago organu in
  se izmenjujejo znotraj mreže
  , bi se morala uporabljati stroga in učinkovita pravila o zaupnosti
  . |
| --- | --- |

(43)

Bistveno je, da se zaščitijo poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije.
  Za
  zaupnost informacij, ki
  se dajejo na razpolago organu in
  se izmenjujejo znotraj mreže
  , bi se morala uporabljati stroga in učinkovita pravila o zaupnosti
  .

| (44) | Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov urejata Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (44) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (45), ki se v celoti uporabljata za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov urejata Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (44) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (45), ki se v celoti uporabljata za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe.

| (45) | Za zagotovitev preglednega delovanja organa bi bilo zanj treba uporabljati Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (46). |
| --- | --- |

(45)

Za zagotovitev preglednega delovanja organa bi bilo zanj treba uporabljati Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (46).

| (46) | Državam, ki niso članice Evropske unije, bi bilo treba omogočiti sodelovanje pri delu organa na podlagi ustreznih sporazumov, ki jih mora skleniti
  Unija
  . |
| --- | --- |

(46)

Državam, ki niso članice Evropske unije, bi bilo treba omogočiti sodelovanje pri delu organa na podlagi ustreznih sporazumov, ki jih mora skleniti
  Unija
  .

| (47) | Ker ciljev te uredbe, tj. izboljšanje delovanja notranjega trga z zagotovitvijo visoke, učinkovite in usklajene stopnje ureditve varnega in skrbnega poslovanja ter nadzora nad njim, zaščite deponentov in vlagateljev, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti finančnega sistema in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo ustrezno dosegati in se lahko zato zaradi obsega ukrepov bolje dosegajo na ravni
  Unije
  , lahko
  Evropska unija
  v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o
  Evropski uniji
  , sprejema ukrepe. Ta uredba v skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ne presega okvirov, potrebnih za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(47)

Ker ciljev te uredbe, tj. izboljšanje delovanja notranjega trga z zagotovitvijo visoke, učinkovite in usklajene stopnje ureditve varnega in skrbnega poslovanja ter nadzora nad njim, zaščite deponentov in vlagateljev, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti finančnega sistema in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo ustrezno dosegati in se lahko zato zaradi obsega ukrepov bolje dosegajo na ravni
  Unije
  , lahko
  Evropska unija
  v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o
  Evropski uniji
  , sprejema ukrepe. Ta uredba v skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ne presega okvirov, potrebnih za doseganje teh ciljev.

| (48) | Organ prevzema vse sedanje naloge in pooblastila Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine
  (CEIOPS)
  , zato je treba Sklep Komisije 2009/79/ES z dne 23. januarja 2009 o ustanovitvi Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine razveljaviti, Sklep št. 716/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzpostavitvi programa za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije (47) pa ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(48)

Organ prevzema vse sedanje naloge in pooblastila Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine
  (CEIOPS)
  , zato je treba Sklep Komisije 2009/79/ES z dne 23. januarja 2009 o ustanovitvi Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine razveljaviti, Sklep št. 716/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzpostavitvi programa za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije (47) pa ustrezno spremeniti.

| (49) | Primerno je določiti časovni rok za izvajanje te uredbe za zagotovitev, da je organ ustrezno pripravljen na začetek dejavnosti in da se lahko nemoteno izvede prenos nalog z Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine – |
| --- | --- |

(49)

Primerno je določiti časovni rok za izvajanje te uredbe za zagotovitev, da je organ ustrezno pripravljen na začetek dejavnosti in da se lahko nemoteno izvede prenos nalog z Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

USTANOVITEV IN PRAVNI STATUS

Člen 1

Ustanovitev in obseg delovanja

1.   S to uredbo se ustanavlja Evropski
  nadzorni
  organ
  (
  za zavarovanja in poklicne pokojnine
  )
  (v nadaljnjem besedilu: organ).

2.   Organ deluje
  v okviru pristojnosti te uredbe ter
  v okviru področja uporabe Direktive
  2009/138/ES
  , Direktive 2002/92/ES, Direktive 2003/41/ES, Direktive 2002/87/ES,
  ter za ustrezne dele
  Direktive 2005/60/ES
  in
  Direktive 2002/65/ES
  , kadar se ta akta uporabljata za zavarovalnice, pozavarovalnice, institucije za zagotavljanje poklicnih pokojnin, zavarovalne posrednike in pristojne organe, ki jih nadzorujejo
  , vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na teh dokumentih, ter kakršnega koli drugega
  pravnega akta Evropske unije
  , ki na organ prenaša naloge.

2a.
     
  Organ bo deloval tudi na področju dejavnosti zavarovalnice, pozavarovalnice, institucije za zagotavljanje poklicnih pokojnin in zavarovalne posrednike, tudi na področju upravljanja podjetij, revizij in računovodskega poročanja, pod pogojem, da je tovrstno ukrepanje organa nujno za zagotovitev učinkovite in dosledne uporabe zakonodajnih aktov iz odstavka 2.

3.   Določbe te uredbe ne posegajo v pooblastila Komisije, da zlasti na podlagi člena
  258 PDEU
  zagotavlja skladnost s pravom
  Unije
  .

4.   Cilj organa je
  varovati javne interese s prispevanjem h kratko-, srednje- in dolgoročni stabilnosti in učinkovitosti finančnega sistema v korist gospodarstva Unije, njenih državljanov in podjetij
  .
  Organ
  prispeva k:

| (i) | boljšemu delovanju notranjega trga, kar vključuje zlasti
  razumno
  , učinkovito in usklajeno stopnjo regulacije in nadzora;
  ▐ |
| --- | --- |

(i)

boljšemu delovanju notranjega trga, kar vključuje zlasti
  razumno
  , učinkovito in usklajeno stopnjo regulacije in nadzora;

▐

| (iii) | zagotovitvi integritete, preglednosti, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov;
  ▐ |
| --- | --- |

(iii)

zagotovitvi integritete, preglednosti, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov;

▐

| (v) | krepitvi mednarodnega usklajevanja nadzora; |
| --- | --- |

(v)

krepitvi mednarodnega usklajevanja nadzora;

| (va) | preprečevanju regulativne arbitraže in spodbujanju enakih konkurenčnih pogojev; |
| --- | --- |

(va)

preprečevanju regulativne arbitraže in spodbujanju enakih konkurenčnih pogojev;

| (vb) | zagotavljanju, da bodo najemanje zavarovanj, pokojnine in druga tveganja ustrezno regulirana in nadzorovana, ter |
| --- | --- |

(vb)

zagotavljanju, da bodo najemanje zavarovanj, pokojnine in druga tveganja ustrezno regulirana in nadzorovana, ter

| (vc) | okrepljenemu varstvu potrošnikov. |
| --- | --- |

(vc)

okrepljenemu varstvu potrošnikov.

V ta namen organ prispeva k zagotavljanju dosledne, smotrne in učinkovite uporabe
  zakonodajnih aktov Unije
  iz člena
  2(2),
  spodbuja nadzorno konvergenco ter izdaja mnenja za Evropski parlament, Svet in Komisijo
  , ter opravi ekonomsko analizo trga za spodbuditev uresničevanja ciljev organa
  .

5.   
  Organ mora pri izvajanju nalog, ki so mu bile podeljene s to uredbo, posebno pozornost nameniti sistemskim tveganjem zaradi finančnih institucij, katerih propad ali slabo delovanje bi lahko negativno vplivalo na finančni sistem ali realno gospodarstvo.

Pri opravljanju svojih nalog organ deluje neodvisno in objektivno ter izključno v interesu Unije.

▐

Člen 1a

Evropski sistem finančnega nadzora

1.
     
  Organ je del evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS). Glavni cilj ESFS je zagotoviti ustrezno izvajanje pravil, ki veljajo v finančnem sektorju, ohraniti finančno stabilnost in zagotoviti zaupanje v finančni sistem kot celoto, z zadostnim varstvom za uporabnike finančnih storitev.

2.
     
  Evropski sistem finančnega nadzora sestavljajo:

| (a) | Evropski organ za sistemska tveganja (ESRB) za namene naloge iz Uredbe (EU) št. .../2010 (ESRB) in te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

Evropski organ za sistemska tveganja (ESRB) za namene naloge iz Uredbe (EU) št. .../2010 (ESRB) in te uredbe;

| (b) | organ; |
| --- | --- |

(b)

organ;

| (c) | Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z uredbo (EU) št. .../2010 [EBA], |
| --- | --- |

(c)

Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z uredbo (EU) št. .../2010 [EBA],

| (d) | Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA]; |
| --- | --- |

(d)

Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../2010 [ESMA];

| (e) | Evropski nadzorni organ (skupni odbor) za namene izvajanja nalog iz členov 40 do 43 (skupni odbor), |
| --- | --- |

(e)

Evropski nadzorni organ (skupni odbor) za namene izvajanja nalog iz členov 40 do 43 (skupni odbor),

| (f) | organi držav članic iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA]; |
| --- | --- |

(f)

organi držav članic iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA];

| (g) | Komisija za namene izvajanja nalog iz členov 7 in 9. |
| --- | --- |

(g)

Komisija za namene izvajanja nalog iz členov 7 in 9.

3.
     
  Organ prek skupnega odbora redno in tesno sodeluje z Evropskim organom za sistemska tveganja, pa tudi z Evropskim nadzornim organom (bančništvo) in Evropskim nadzornim organom (vrednostni papirji in trgi), zagotavlja medsektorsko usklajenost dela ter oblikuje skupna stališča glede nadzora nad finančnimi konglomerati in drugih medsektorskih vprašanj.

4.
     
  Na podlagi načela lojalnega sodelovanja v skladu s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji člani sistema ESFS sodelujejo z zaupanjem in s popolnim vzajemnim spoštovanjem, zlasti pri zagotavljanju pretoka ustreznih in zanesljivih informacij med njimi.

5.
     
  Nadzorni organi, ki so vključeni v sistem Evropskega sistema finančnih nadzornikov, morajo nadzorovati finančne institucije, ki delujejo v Evropski uniji, v skladu z zakonodajnimi akti iz člena 1(2).

Člen 1b

Odgovornost v razmerju do Evropskega parlamenta

Organi iz člena 1a(2) so odgovorni Evropskemu parlamentu.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „finančne institucije“ pomeni
  podjetja, subjekte ter fizične in pravne osebe, ki so predmet katerega koli izmed zakonodajnih aktov, navedenih v členu 1(2), le da v zvezi z Direktivo 2005/60/ES izraz „finančne institucije“ pomeni zavarovalnice in zavarovalniške posrednike, kakor jih določa ta direktiva
  ; |
| --- | --- |

(1)

„finančne institucije“ pomeni
  podjetja, subjekte ter fizične in pravne osebe, ki so predmet katerega koli izmed zakonodajnih aktov, navedenih v členu 1(2), le da v zvezi z Direktivo 2005/60/ES izraz „finančne institucije“ pomeni zavarovalnice in zavarovalniške posrednike, kakor jih določa ta direktiva
  ;

| (2) | „
  pristojni
  organi“ pomeni:








  (i) | nadzorne organe, kot jih določa 2009/138/ES, in pristojne organe, kot jih določata Direktivi 2003/41/ES in 2002/92/ES |
| --- | --- | --- |

(2)

„
  pristojni
  organi“ pomeni:

(i)

nadzorne organe, kot jih določa 2009/138/ES, in pristojne organe, kot jih določata Direktivi 2003/41/ES in 2002/92/ES

| (ii) | v primeru direktiv 2002/65/ES in 2005/60/ES pomeni organe, pristojne za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev iz teh direktiv s strani finančnih institucij iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(ii)

v primeru direktiv 2002/65/ES in 2005/60/ES pomeni organe, pristojne za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev iz teh direktiv s strani finančnih institucij iz odstavka 1.

Člen 3

Pravni status

1.   Organ je organ
  Evropske unije
  s statusom pravne osebe.

2.   Organ ima v vsaki državi članici najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je stranka v sodnih postopkih.

3.   Organ zastopa njegov predsednik.

Člen 4

Sestava

Organ sestavljajo:

| (1) | odbor nadzornikov, ki izvaja naloge iz člena 28; |
| --- | --- |

(1)

odbor nadzornikov, ki izvaja naloge iz člena 28;

| (2) | upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 32; |
| --- | --- |

(2)

upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 32;

| (3) | predsednik, ki izvaja naloge iz člena 33; |
| --- | --- |

(3)

predsednik, ki izvaja naloge iz člena 33;

| (4) | izvršni direktor, ki izvaja naloge iz člena 38; |
| --- | --- |

(4)

izvršni direktor, ki izvaja naloge iz člena 38;

| (5) | odbor za pritožbe iz člena 44, ki izvaja naloge iz člena 46. |
| --- | --- |

(5)

odbor za pritožbe iz člena 44, ki izvaja naloge iz člena 46.

Člen 5

Sedež

Glavni urad organa je v Frankfurtu.

V najpomembnejših finančnih središčih Evropske unije lahko odpre predstavništva.

POGLAVJE II

NALOGE IN POOBLASTILA ORGANA

Člen 6

Naloge in pooblastila organa

1.   Organ ima naslednje naloge:

| (a) | prispeva k doseganju visoke kakovosti skupnih regulativnih
  tehničnih ter
  nadzornih
  tehničnih
  standardov in praks, zlasti s pripravo mnenj za institucije
  Evropske unije
  ter oblikovanjem smernic, priporočil in osnutkov
  regulativnih tehničnih ter izvedbenih
  tehničnih standardov, ki temeljijo na
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(a)

prispeva k doseganju visoke kakovosti skupnih regulativnih
  tehničnih ter
  nadzornih
  tehničnih
  standardov in praks, zlasti s pripravo mnenj za institucije
  Evropske unije
  ter oblikovanjem smernic, priporočil in osnutkov
  regulativnih tehničnih ter izvedbenih
  tehničnih standardov, ki temeljijo na
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2);

| (b) | prispeva k dosledni uporabi
  zakonodajnih aktov Evropske unije
  , zlasti s prizadevanjem za skupno kulturo na področju nadzora, zagotavljanjem usklajene, smotrne in učinkovite uporabe
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2), preprečevanjem regulativne arbitraže, posredovanjem in reševanjem sporov med
  pristojnimi
  organi,
  zagotavljanjem učinkovitega in skladnega nadzora nad finančnimi institucijami ter
  skladnega delovanja kolegijev nadzornih organov in sprejemanjem ukrepov
  , med drugim tudi
  v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

(b)

prispeva k dosledni uporabi
  zakonodajnih aktov Evropske unije
  , zlasti s prizadevanjem za skupno kulturo na področju nadzora, zagotavljanjem usklajene, smotrne in učinkovite uporabe
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2), preprečevanjem regulativne arbitraže, posredovanjem in reševanjem sporov med
  pristojnimi
  organi,
  zagotavljanjem učinkovitega in skladnega nadzora nad finančnimi institucijami ter
  skladnega delovanja kolegijev nadzornih organov in sprejemanjem ukrepov
  , med drugim tudi
  v izrednih razmerah;

| (c) | spodbuja in
  omogoča prenose nalog in pristojnosti med
  pristojnimi
  organi; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja in
  omogoča prenose nalog in pristojnosti med
  pristojnimi
  organi;

| (d) | tesno sodeluje z odborom ESRB, pri čemer mu zlasti posreduje potrebne informacije za opravljanje njegovih nalog ter zagotavlja ustrezno spremljanje upoštevanja opozoril in priporočil odbora ESRB; |
| --- | --- |

(d)

tesno sodeluje z odborom ESRB, pri čemer mu zlasti posreduje potrebne informacije za opravljanje njegovih nalog ter zagotavlja ustrezno spremljanje upoštevanja opozoril in priporočil odbora ESRB;

| (e) | pripravlja in izvaja analize medsebojnih strokovnih pregledov
  pristojnih organov
  , vključno z izdajo mnenj,
  za okrepitev usklajenosti rezultatov nadzora; |
| --- | --- |

(e)

pripravlja in izvaja analize medsebojnih strokovnih pregledov
  pristojnih organov
  , vključno z izdajo mnenj,
  za okrepitev usklajenosti rezultatov nadzora;

| (f) | v okviru svoje pristojnosti spremlja in ocenjuje razvoj na trgu; |
| --- | --- |

(f)

v okviru svoje pristojnosti spremlja in ocenjuje razvoj na trgu;

| (fa) | opravlja ekonomske analize trgov za obveščenost pri opravljanju nalog organa; |
| --- | --- |

(fa)

opravlja ekonomske analize trgov za obveščenost pri opravljanju nalog organa;

| (fb) | spodbuja varstvo imetnikov polic in upravičencev; |
| --- | --- |

(fb)

spodbuja varstvo imetnikov polic in upravičencev;

| (fc) | pomaga pri obvladovanju kriz čezmejnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje iz člena 12b, vodi in za tovrstne institucije izvaja vse zgodnje posredovanje, postopke za reševanje ali postopke v primeru nesolventnosti prek svoje enote za reševanje zavarovanj in pokojnin, kakor je določeno v členu 12c; |
| --- | --- |

(fc)

pomaga pri obvladovanju kriz čezmejnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje iz člena 12b, vodi in za tovrstne institucije izvaja vse zgodnje posredovanje, postopke za reševanje ali postopke v primeru nesolventnosti prek svoje enote za reševanje zavarovanj in pokojnin, kakor je določeno v členu 12c;

| (g) | izpolnjuje vse druge posebne naloge iz te uredbe ali
  zakonodajnih aktov Evropske unije
  iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(g)

izpolnjuje vse druge posebne naloge iz te uredbe ali
  zakonodajnih aktov Evropske unije
  iz člena 1(2);

| (ga) | nadzoruje tiste finančne institucije, nad katerimi pristojni organi ne izvajajo nadzora; |
| --- | --- |

(ga)

nadzoruje tiste finančne institucije, nad katerimi pristojni organi ne izvajajo nadzora;

| (gb) | na svojem spletnem mestu v okviru svojih pristojnosti objavlja in redno posodablja informacije v zvezi s področjem svojega delovanja, zlasti o registriranih finančnih institucijah, da se javnosti zagotovijo lahko dostopne informacije; |
| --- | --- |

(gb)

na svojem spletnem mestu v okviru svojih pristojnosti objavlja in redno posodablja informacije v zvezi s področjem svojega delovanja, zlasti o registriranih finančnih institucijah, da se javnosti zagotovijo lahko dostopne informacije;

| (gc) | od Odbora nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine po potrebi prevzame vse obstoječe in že začete naloge; |
| --- | --- |

(gc)

od Odbora nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine po potrebi prevzame vse obstoječe in že začete naloge;

2.   Organ ima za izpolnjevanje nalog iz odstavka 1 pooblastila, določena v tej uredbi, in zlasti ▐ za:

| (a) | pripravo osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7; |
| --- | --- |

(a)

pripravo osnutkov
  regulativnih
  tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7;

| (aa) | pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7e; |
| --- | --- |

(aa)

pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7e;

| (b) | izdajanje smernic in priporočil, kot je določeno v členu 8; |
| --- | --- |

(b)

izdajanje smernic in priporočil, kot je določeno v členu 8;

| (c) | izdajanje priporočil v posebnih primerih iz člena 9(3); |
| --- | --- |

(c)

izdajanje priporočil v posebnih primerih iz člena 9(3);

| (d) | sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na
  pristojne
  organe, v posebnih primerih iz členov 10 in 11; |
| --- | --- |

(d)

sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na
  pristojne
  organe, v posebnih primerih iz členov 10 in 11;

| (e) | sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na finančne institucije, v posebnih primerih iz člena 9(6), člena 10(3) in člena 11(4); |
| --- | --- |

(e)

sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na finančne institucije, v posebnih primerih iz člena 9(6), člena 10(3) in člena 11(4);

| (f) | izdajanje mnenj za Evropski parlament, Svet ali Komisijo, kot je določeno v členu 19. |
| --- | --- |

(f)

izdajanje mnenj za Evropski parlament, Svet ali Komisijo, kot je določeno v členu 19.

| (fa) | zbiranje potrebnih informacij o finančnih institucijah, kot je določeno v členu 20; |
| --- | --- |

(fa)

zbiranje potrebnih informacij o finančnih institucijah, kot je določeno v členu 20;

| (fb) | razvoj skupnih metodologij za ocenjevanje vpliva lastnosti produktov in njihovih postopkov razširjanja na finančno stanje institucij in varstvo uporabnikov; |
| --- | --- |

(fb)

razvoj skupnih metodologij za ocenjevanje vpliva lastnosti produktov in njihovih postopkov razširjanja na finančno stanje institucij in varstvo uporabnikov;

| (fc) | zagotavljanje podatkovne zbirke registriranih finančnih institucij na področju svojih pristojnosti, pa tudi na centralni ravni, če je tako določeno v zakonodajnih aktih iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(fc)

zagotavljanje podatkovne zbirke registriranih finančnih institucij na področju svojih pristojnosti, pa tudi na centralni ravni, če je tako določeno v zakonodajnih aktih iz člena 1(2);

| (fd) | oblikovanje regulativnega standarda, ki bo določal najmanjši obseg informacij o transakcijah in finančnih institucijah, ki jih bo treba zagotoviti organu, o tem, kako se bo zbiranje informacij usklajevalo in kako bodo obstoječe nacionalne podatkovne zbirke povezane, da bi organu vedno zagotovili dostop do ustreznih in potrebnih informacij v zvezi s transakcijami in trgom, ki je nujen za izvajanje nalog, podeljenih s to uredbo; |
| --- | --- |

(fd)

oblikovanje regulativnega standarda, ki bo določal najmanjši obseg informacij o transakcijah in finančnih institucijah, ki jih bo treba zagotoviti organu, o tem, kako se bo zbiranje informacij usklajevalo in kako bodo obstoječe nacionalne podatkovne zbirke povezane, da bi organu vedno zagotovili dostop do ustreznih in potrebnih informacij v zvezi s transakcijami in trgom, ki je nujen za izvajanje nalog, podeljenih s to uredbo;

| (fe) | izpolnjuje vse druge posebne naloge iz te uredbe ali zakonodajnih aktov Unije iz člena 1(2). |
| --- | --- |

(fe)

izpolnjuje vse druge posebne naloge iz te uredbe ali zakonodajnih aktov Unije iz člena 1(2).

3.   Organ uveljavlja vsa izključna pooblastila za nadzor nad subjekti, ki poslujejo po vsej
  Evropski uniji
  , ali gospodarskimi dejavnosti, ki se izvajajo po vsej
  Evropski uniji
  , ki so mu bila dodeljena z
  zakonodajnimi akti
  iz člena 1(2).

3a.
     Za
  izvajanje svojih izključnih nadzornih pooblastil iz odstavka 3
  ima organ ustrezna pooblastila za preiskovanje in izvrševanje, kot je določeno v ustrezni zakonodaji, ter možnost zaračunavanja pristojbin.
  Organ tesno sodeluje s pristojnimi organi in se pri izvajanju svojih nalog opira na njihovo strokovno znanje, zmogljivosti in pooblastila.

Člen 6a

Naloge, povezane z varstvom potrošnikov in finančnimi dejavnostmi

1.
     
  Organ za večje varstvo imetnikov polic in upravičencev za potrošniške finančne proizvode in storitve prevzame vodilno vlogo pri spodbujanju preglednosti, enostavnosti in pravičnosti na vsem enotnem trgu, med drugim:

| (i) | z zbiranjem, analiziranjem in poročanjem o potrošniških trendih, |
| --- | --- |

(i)

z zbiranjem, analiziranjem in poročanjem o potrošniških trendih,

| (ii) | s pregledovanjem in usklajevanjem pobud za finančno opismenjevanje in izobraževanje, |
| --- | --- |

(ii)

s pregledovanjem in usklajevanjem pobud za finančno opismenjevanje in izobraževanje,

| (iii) | z razvojem standardov usposabljanja v teh panogi, |
| --- | --- |

(iii)

z razvojem standardov usposabljanja v teh panogi,

| (iv) | s prispevanjem k razvoju skupnih pravil o razkritju, ter |
| --- | --- |

(iv)

s prispevanjem k razvoju skupnih pravil o razkritju, ter

| (v) | z ocenjevanjem predvsem dostopnosti, razpoložljivosti in stroškov zavarovanja za gospodinjstva in podjetja, zlasti mala in srednje velika. |
| --- | --- |

(v)

z ocenjevanjem predvsem dostopnosti, razpoložljivosti in stroškov zavarovanja za gospodinjstva in podjetja, zlasti mala in srednje velika.

2.
     
  Organ nadzoruje nove in obstoječe finančne dejavnosti ter lahko sprejme smernice in priporočila za spodbujanje varnosti in trdnosti trgov ter za približevanje regulativnih praks.

3.
     
  Organ lahko izda opozorilo, če katera finančna dejavnost resno ogrozi cilje iz člena 1(4).

4.
     
  Organ kot svoj sestavni del ustanovi odbor za finančne inovacije, ki skliče vse zadevne pristojne nacionalne nadzorne organe, da bi se dogovorili o usklajenem pristopu za regulativno in nadzorno obravnavanje novih ali inovativnih finančnih dejavnosti ter da bi svetovali Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropski Komisiji.

5.
     
  Organ lahko začasno prepove ali omeji nekatere vrste finančnih dejavnosti, ki ogrožajo urejeno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celote ali dela finančnega sistema Unije, v primerih, opredeljenih v pogojih, ki jih določajo zakonodajni akti iz člena 1(2), ali če to zahtevajo izredne razmere v skladu s pogoji iz člena 10. Organ lahko tako prepoved ali omejitev izvaja s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov v skladu s členom 7.

Organ redno in v časovnih presledkih pregleda to odločitev.

Člen 7

Regulativni
  tehnični standardi

1.   
  Evropski parlament in Svet lahko na Komisijo preneseta pooblastila za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov po členu 290PDEU, da se zagotovi usklajenost
  na področjih, ki so natančno določena v
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2).
  Ti standardi so tehnični standardi in ne vsebujejo strateških ali političnih odločitev, njihova vsebina pa je omejena na zakonodajne akte, ki so podlaga zanje. Organ oblikuje osnutke teh standardov in jih pošlje Komisiji v potrditev.

Če organ Komisiji ne posreduje osnutka v roku, določenem v zakonodajnih aktih iz člena 1(2), lahko regulativni tehnični standard sprejme Komisija.

1a.
     
  Preden organ te osnutke predloži Komisiji, organizira odprta javna posvetovanja o regulativnih tehničnih standardih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi, razen bi bila taka posvetovanja in analize nesorazmerni v primerjavi z obsegom in učinkom zadevnih standardov ali če bi šlo za posebej nujno zadevo. Za mnenje zaprosi tudi interesni skupini iz člena 22.

1b.
     
  Komisija osnutke regulativnih tehničnih standardov pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu takoj, ko jih prejme.

1c.
     
  Komisija v treh mesecih po predložitvi osnutka regulativnega tehničnega standarda odloči, ali ga bo sprejela. Sprejema jih v obliki uredb ali sklepov. Če Komisija standarda ne namerava sprejeti, o tem ustrezno obvesti Evropski parlament in Svet ter sporoči svoje razloge za to odločitev.

Člen 7a

Nepotrditev ali sprememba osnutka regulativnega standarda

1.
     
  Kadar Komisija ne namerava potrditi osnutkov regulativnih tehničnih standardov oziroma jih namerava potrditi samo delno ali s spremembami, pošlje nazaj organu osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerem navede utemeljene spremembe.

2.
     
  Organ lahko v šestih tednih spremeni osnutek regulativnih tehničnih standardov na podlagi predlaganih sprememb Komisije in jih ponovno predloži Komisiji v odobritev. Organ o svoji odločitvi obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo.

3.
     
  Če se organ ne strinja z odločitvijo Komisije o zavrnitvi ali spremembi prvotnega predloga, se lahko Evropski parlament ali Svet v mesecu dni skupaj s predsednikom organa sestane s pristojnim komisarjem na ad hoc seji pristojnega odbora Evropskega parlamenta ali Sveta, na katerem se predstavijo in obrazložijo razlike.

Člen 7b

Izvajanje pooblastil

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz člena 7 se prenese na Komisijo za obdobje 4 let po začetku veljavnosti te uredbe. Komisija najpozneje šest mesecev pred iztekom tega obdobja pripravi poročilo v zvezi s prenesenimi pooblastili. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet ne prekliče v skladu s členom 7c.

2.
     
  Komisija takoj po sprejetju regulativnega tehničnega standarda o tem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  V poročilu iz člena 35(2) predsednik organa obvesti Evropski parlament in Svet o potrjenih regulativnih standardih in o tem, kateri pristojni organi ne ravnajo v skladu z njimi.

Člen 7c

Nasprotovanje regulativnim tehničnim standardom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje regulativnemu tehničnemu standardu v treh mesecih od datuma, ko od Komisije prejme uradno obvestilo. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje lahko podaljša za nadaljnje tri mesece.

2.
     
  Če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da ne nameravata ugovarjati zoper regulativni tehnični standard, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati že pred iztekom tega obdobja. Če do izteka tega obdobja ne Evropski parlament ne Svet ne nasprotujeta regulativnemu tehničnemu standardu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije;

3.
     
  Takoj ko Komisija posreduje osnutek, lahko Evropski parlament in Svet sprejmeta predvideno in pogojno izjavo o nenasprotovanju, ki začne veljati, ko Komisija sprejme regulativni standard, ne da bi spreminjala osnutek.

4.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje regulativnemu tehničnemu standardu, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 PDEU institucija, ki nasprotuje regulativnemu tehničnemu standardu, navede razloge za to.

Člen 7d

Preklic prenosa pooblastila

1.
     
  Prenos pooblastila iz člena 7 lahko prekličeta Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Odločitev o preklicu konča prenesena pooblastila.

3.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila za regulativni tehnični standard, ki naj bi se preklicala.

Člen 7e

Izvedbeni tehnični standardi

1.
     
  Kadar Evropski parlament in Svet Komisiji podelita pooblastila za sprejemanje tehničnih standardov po členu 291 PDEU in kadar so na področjih, ki so izrecno določena v zakonodajnih aktih iz člena 1(2), potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, velja:

| (a) | če organ v skladu z navedeno zakonodajo oblikuje osnutke izvedbenih tehničnih standardov za predložitev Komisiji, so to tehnični standardi, ki ne vsebujejo političnih odločitev in so omejeni na določanje pogojev za uporabo pravno zavezujočih aktov Unije; |
| --- | --- |

(a)

če organ v skladu z navedeno zakonodajo oblikuje osnutke izvedbenih tehničnih standardov za predložitev Komisiji, so to tehnični standardi, ki ne vsebujejo političnih odločitev in so omejeni na določanje pogojev za uporabo pravno zavezujočih aktov Unije;

| (b) | če organ Komisiji ne posreduje osnutka v roku, določenem v zakonodajnih aktih iz člena 1(2) ali navedenem v zahtevi, ki jo na organ naslovi Komisija v skladu s členom 19, lahko izvedbeni tehnični standard sprejme Komisija z izvedbenim aktom. |
| --- | --- |

(b)

če organ Komisiji ne posreduje osnutka v roku, določenem v zakonodajnih aktih iz člena 1(2) ali navedenem v zahtevi, ki jo na organ naslovi Komisija v skladu s členom 19, lahko izvedbeni tehnični standard sprejme Komisija z izvedbenim aktom.

2.
     
  Preden organ te osnutke predloži Komisiji, organizira odprta javna posvetovanja o izvedbenih tehničnih standardih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi, razen če bi bila taka posvetovanja in analize nesorazmerni v primerjavi z obsegom in učinkom zadevnih tehničnih standardov ali če bi šlo za posebej nujno zadevo.

Za mnenje zaprosi tudi interesno skupino iz člena 22.

3.
     
  Organ v skladu s členom 291 PDEU predloži osnutke izvedbenih tehničnih standardov v potrditev Komisiji, obenem pa tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.
     
  Komisija v treh mesecih po prejetju osnutkov izvedbenih tehničnih standardov odloči, ali jih bo potrdila. Komisija lahko ta rok podaljša za en mesec. Komisija lahko osnutke standardov potrdi le delno ali s spremembami, če je to v interesu Evropske unije.

Če Komisija sprejme izvedbeni tehnični standard, tako da spremeni osnutek, ki ga je posredoval organ, o tem obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Komisija sprejme standarde v obliki uredb ali sklepov ter jih objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 8

Smernice in priporočila

1.
     Za vzpostavitev doslednih, smotrnih in učinkovitih nadzornih praks znotraj sistema ESFS ter zagotovitev skupne, enotne in usklajene uporabe zakonodaje
  Evropske unije
  organ izdaja smernice in priporočila, naslovljena na
  pristojne
  organe ali finančne institucije.

1a.
     
  Organ po potrebi izvede odprta javna posvetovanja o smernicah in priporočilih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi. Po potrebi lahko tudi zaprosi za mnenje ali nasvet interesno skupino iz člena 22. Takšna posvetovanja, analize in mnenja ter svetovanje so sorazmerni glede na obseg, naravo in učinek smernice ali priporočila.

2.
     
  Pristojni
  organi
  in finančne institucije
  si na vse mogoče načine prizadevajo za uskladitev s temi smernicami in priporočili.
  Vsak pristojni organ v dveh mesecih po izdaji smernic ali priporočil potrdi, da bo ravnal v skladu z njimi. Če jih ne namerava upoštevati, o tem obvesti organ in navede razloge za to odločitev. Organ te razloge objavi.

Kadar pristojni organ ne upošteva teh smernic ali priporočil, organ to javno objavi.

Organ se lahko za vsak primer posebej odloči za objavo razlogov, ki jih je pristojni organ navedel v zvezi z neupoštevanjem smernice ali priporočila. Pristojni organ je o takšni objavi vnaprej obveščen.

Če smernica ali priporočilo tako zahteva, finančne institucije vsako leto jasno in podrobno poročajo o tem, ali to smernico oz. priporočilo izpolnjujejo.

2a.
     
  V poročilu iz člena 28(4a) organ seznani Evropski parlament, Svet in Komisijo z izdanimi smernicami in priporočili, pri čemer navede, kateri pristojni organi jih ne izpolnjujejo, in predstavi, kako namerava v prihodnosti zagotoviti, da jih bodo izpolnjevali.

Člen 9

Kršitev prava Unije

1.   Kadar
  pristojni
  organ ni ▐ uporabil
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2)
  , vključno z regulativnimi in izvedbenimi tehničnimi standardi iz členov 7 in 7e, ali pa jih je uporabil tako, da s tem krši pravo Unije,
  zlasti če ni zagotovil, da finančna institucija izpolnjuje zahteve iz te zakonodaje, ima organ pooblastila iz odstavkov 2, 3 in 6 tega člena.

2.   Organ lahko na zahtevo enega ali več
  pristojnih
  organov
  , Evropskega parlamenta, Sveta,
  Komisije
  ali interesne skupine za bančništvo
  ali na lastno pobudo ter po tem, ko je o zadevi obvestil
  ustrezni pristojni
  organ, preiskuje domnevno
  kršitev ali neuporabo prava Unije
  .

2a.
     
  Pristojni
  organ brez poseganja v pooblastila iz člena 20 organu takoj zagotovi vse informacije, ki jih
  ta
  potrebuje za preiskavo.

3.   Organ lahko najpozneje v dveh mesecih po začetku preiskave na zadevni
  pristojni
  organ naslovi priporočilo, v katerem navede ukrepe, potrebne za uskladitev z zakonodajo
  Unije
  .

3a.
     
  Pristojni
  organ v desetih delovnih dneh po prejemu priporočila obvesti organ o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti za zagotovitev skladnosti z zakonodajo
  Unije.

4.   Če pristojni organ v mesecu dni od prejetja priporočila organa ne zagotovi skladnosti z zakonodajo
  Unije
  , lahko Komisija na podlagi prejetega obvestila organa ali na lastno pobudo
  izda uradno mnenje
  , s katerim od pristojnega organa zahteva sprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev z zakonodajo
  Evropske unije
  .
  Komisija v uradnem mnenju upošteva priporočilo organa.

Takšno
  uradno mnenje izda
  najpozneje tri mesece po sprejetju priporočila. Komisija lahko ta rok podaljša za en mesec.

▐

Organ in
  pristojni
  organi Komisiji zagotovijo vse potrebne informacije.

5.   
  Pristojni
  organ v desetih delovnih dneh od prejema
  uradnega mnenja
  iz odstavka 4 Komisijo in organ obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti
  , da bo svoje ravnanje uskladil z uradnim mnenjem
  Komisije.

6.   Če pristojni organ ne ravna v skladu z
  uradnim mnenjem
  iz odstavka 4 v roku ▐ in če je treba čim prej ukrepati zaradi neizpolnjevanja obveznosti, da se ohranijo ali obnovijo nevtralni konkurenčni pogoji na trgu ali se zagotovita pravilno delovanje in integriteta finančnega sistema, lahko organ, kadar se ustrezne zahteve
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za finančne institucije, brez poseganja v pooblastila Komisije
  po členu 258 PDEU
  sprejme individualno odločbo
  na podlagi teh zakonodajnih aktov
  , naslovljeno na finančno institucijo, v kateri zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti po pravu
  Unije
  , vključno s prenehanjem dejavnosti.

Odločba organa je v skladu z
  uradnim mnenjem
  , ki ga na podlagi odstavka 4
  izda
  Komisija.

7.   Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 6, prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli
  pristojni
  organi.

▐ Ukrepi
  pristojnih
  organov v zvezi z
  vprašanji
  , ki jih obravnava
  uradno mnenje
  na podlagi odstavka 4
  ali odločba na podlagi odstavka 6
  , so v skladu
  bodisi z uradnim mnenjem bodisi z odločbo
  .

7a.
     
  Organ v poročilu iz člena 28(4a) navede, kateri pristojni organi in finančne institucije niso spoštovali odločb iz odstavkov 4 in 6.

Člen 10

Ukrepanje v izrednih razmerah

1.   V neugodnih razmerah, ki lahko resno ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v
  Evropski uniji
  ali dela tega sistema
  , organ dejavno spodbuja in usklajuje, kjer oceni, da je to potrebno, vse ukrepe, ki so jih sprejeli ustrezni nacionalni pristojni nadzorni organi
  .

Za opravljanje teh nalog je organ v celoti obveščen o vsakem relevantnem razvoju dogodkov in pozvan, naj se kot opazovalec udeleži vseh zadevnih srečanj ustreznih nacionalnih pristojnih nadzornih organov.

1a.
     
  Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, odbora ESRB ali organa sprejme odločbo, naslovljeno na organ, v kateri za namene te uredbe ugotovi obstoj izrednih razmer. To odločbo mesečno pregleduje in takoj, ko je mogoče, objavi konec izrednih razmer.

Če ugotovi izredne razmere, o tem nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet.

2.   Kadar Komisija sprejme odločbo na podlagi
  odstavka 1a in v izjemnih primerih, kadar je nujno usklajeno ukrepanje nacionalnih organov v odziv na neugodne razmere, ki bi lahko resno ogrozile pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Evropski uniji ali dela tega sistema,
  lahko organ sprejme individualne odločbe, s katerimi od pristojnih organov zahteva izvajanje potrebnih ukrepov v skladu z
  zakonodajnimi akti
  iz člena 1(2) za obvladovanje vseh
  takih dogodkov
  , tako da se zagotovi, da finančne institucije in
  pristojni
  organi izpolnjujejo zahteve, določene v navedeni zakonodaji.

3.   Kadar
  pristojni
  organ ne ravna v skladu z odločbo organa iz odstavka 2 v roku, ki je določen, lahko organ, kadar se ustrezne zahteve zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za finančne institucije, brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi
  člena 258 PDEU
  sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi navedenih
  zakonodajnih aktov
  , vključno s prenehanjem posameznih dejavnosti.

4.   Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 3, prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli
  pristojni
  organi.

Kakršni koli ukrepi
  pristojnih
  organov v zvezi z
  vprašanji
  , ki jih obravnava odločba na podlagi odstavka 2 ali 3, so v skladu s temi odločbami.

Člen 11

Reševanje sporov med
  pristojnimi
  organi

1.   Kadar se
  pristojni
  organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega pristojnega organa na področjih, na katerih
  zakonodajni akti
  iz člena 1(2)
  zahtevajo
  sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje
  pristojnih
  organov iz več kot ene države članice,
  je
  organ brez poseganja v pooblastila iz člena 9
  na lastno pobudo ali
  na zahtevo enega ali več zadevnih
  pristojnih
  organov na podlagi postopka iz
  odstavkov 2 do 4 glavni
  , ki
  pristojnim
  organom pomaga pri doseganju sporazuma.

2.   Organ določi rok za spravo med
  pristojnimi
  organi ob upoštevanju vseh ustreznih rokov, navedenih v
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2), ter zapletenosti in nujnosti zadeve.
  V tej fazi organ deluje v vlogi posrednika.

3.   Če zadevni
  pristojni
  organi ob koncu spravnega postopka ne dosežejo sporazuma, organ
  v skladu s postopkom iz drugega pododstavka člena 29(1)
  sprejme
  za zadevne pristojne organe zavezujočo
  odločbo, s katero v skladu s pravom
  Unije razreši nesoglasje in od njih zahteva rešitev spora
  .

4.   Kadar
  pristojni
  organ ne ravna v skladu z odločbo organa in zato ne zagotavlja, da finančna institucija izpolnjuje zahteve, ki se na podlagi zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo zanjo, ▐ organ brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena
  258 PDEU
  sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi zakonodaje Evropske unije, vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.

4a.
     
  Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 4, prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli pristojni organi. Kakršni koli ukrepi pristojnih organov v zvezi z dejstvi, ki jih obravnava odločba na podlagi odstavka 3 ali 4, so v skladu s temi odločbami.

4b.
     
  Predsednik v poročilu iz člena 35(2) navede nesoglasja med pristojnimi organi, dosežene sporazume in sprejete odločitve za odpravo teh nesoglasij.

Člen 11a

Reševanje sporov med pristojnimi organi na medsektorski ravni

Skupni odbor v skladu s postopkom iz členov 11 in 42 odpravi nesoglasja na medsektorski ravni, do katerih lahko pride med enim ali več pristojnimi organi, kot je opredeljeno v členu 2(2) te uredbe in uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA] ter uredbe (EU) št. .../2010 [EBA].

Člen 12

Kolegiji nadzornih organov

1.   Organ prispeva k spodbujanju
  in spremljanju
  učinkovitega
  , uspešnega
  in usklajenega delovanja kolegijev nadzornih organov
  iz Direktive 2006/48/ES
  ter krepitvi skladnosti uporabe prava
  Unije
  v kolegijih.
  Osebju organa je omogočeno sodelovanje v vseh dejavnostih, vključno s pregledi na kraju samem, ki jih skupno izvajata dva ali več pristojnih organov.

2.   Organ
  vodi kolegije
  nadzornih organov ▐, kot meni, da je ustrezno. Za
  ta namen
  se šteje kot „
  pristojni
  organ“ v smislu ustrezne zakonodaje ▐.
  Organ opravlja vsaj naslednje dejavnosti:

| (a) | zbira in deli vse pomembne informacije v vsakdanjih in izrednih razmerah za olajšanje dela kolegijev nadzornikov ter vzpostavi in upravlja centralni sistem in s tem pristojnim organom v kolegijih nadzornikov omogoči dostop do takšnih informacij; |
| --- | --- |

(a)

zbira in deli vse pomembne informacije v vsakdanjih in izrednih razmerah za olajšanje dela kolegijev nadzornikov ter vzpostavi in upravlja centralni sistem in s tem pristojnim organom v kolegijih nadzornikov omogoči dostop do takšnih informacij;

| (b) | sprožil in usklajeval teste izjemnih situacij po vsej Uniji, s katerimi se oceni prilagodljivost finančnih institucij, zlasti tistih, ki so opredeljene v členu 12b, na neugodne razmere na trgu, in zagotovil, da se na nacionalni ravni za take teste uporablja čim bolj usklajena metodologija; |
| --- | --- |

(b)

sprožil in usklajeval teste izjemnih situacij po vsej Uniji, s katerimi se oceni prilagodljivost finančnih institucij, zlasti tistih, ki so opredeljene v členu 12b, na neugodne razmere na trgu, in zagotovil, da se na nacionalni ravni za take teste uporablja čim bolj usklajena metodologija;

| (c) | načrtuje in vodi nadzorne dejavnosti pri tekočih zadevah in v izrednih razmerah, vključno z ocenjevanjem tveganj, ki so jim ali bi jim lahko bile izpostavljene finančne institucije; ter |
| --- | --- |

(c)

načrtuje in vodi nadzorne dejavnosti pri tekočih zadevah in v izrednih razmerah, vključno z ocenjevanjem tveganj, ki so jim ali bi jim lahko bile izpostavljene finančne institucije; ter

| (d) | nadzoruje naloge, ki jih izvajajo pristojni organi. |
| --- | --- |

(d)

nadzoruje naloge, ki jih izvajajo pristojni organi.

3a.
     
  Organ lahko za uskladitev nadzornega delovanja in najboljših praks, ki jih sprejmejo kolegiji nadzornikov, izda regulativne in izvedbene standarde, smernice in priporočila, sprejete v skladu s členi 7, 7e in 8. Organi odobrijo pisne predpise za delovanje vsakega kolegija, da bi zagotovili njihovo medsebojno usklajeno delovanje.

3b.
     
  Pravno zavezujoča posredniška vloga bi morala organu omogočiti, da rešuje spore med pristojnimi organi v skladu s postopkom iz člena 11. Če med zadevnimi kolegiji nadzornih organov ni mogoče doseči sporazuma, lahko nadzorne odločitve, ki veljajo neposredno za posamezno institucijo, sprejme organ.

Člen 12a

Splošne določbe

1.
     
  Organ nameni posebno pozornost tveganjem prekinitve finančnih storitev, ki jo (i) povzroči oslabitev celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki (ii) ima lahko resne negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo (sistemsko tveganje), ter obravnava ta tveganja. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne.

2.
     
  Organ v sodelovanju z ESRB pripravi splošne kvantitativne in kvalitativne kazalnike (prikaz tveganja), ki bodo služili kot podlaga za dodelitev nadzornih ocen čezmejnim institucijam iz člena 12b. Ta bonitetna ocena se redno pregleduje, da se upoštevajo bistvene spremembe profila tveganja institucije. Nadzorna bonitetna ocena je odločilni element za odločitev o neposrednem nadzoru ali posegu v institucijo v težavah.

3.
     
  Organ brez poseganja v zakonodajne akte iz člena 1(2) po potrebi predlaga dodatne osnutke regulativnih in izvedbenih standardov ter smernice in priporočila za institucije iz člena 12b.

4.
     
  Organ uveljavlja nadzor čezmejnih finančnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje iz člena 12b. Organ v teh primerih deluje prek pristojnih organov.

5.
     
  Organ ustanovi enoto za reševanje, pooblaščeno za izvedbo jasno določenega upravljanja in načina obvladovanja krize od zgodnjih posegov do reševanja in nesolventnosti, ter vodi te postopke.

Člen 12b

Opredelitev čezmejnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje

1.
     
  Odbor nadzornikov lahko po posvetovanju z odborom ESRB in v skladu s postopkom iz člena 29(1) opredeli čezmejne institucije, ki lahko povzročijo sistemsko tveganje in jih mora zato neposredno nadzorovati organ ali jih je treba uvrstiti pod enoto za reševanje iz člena 12c.

2.
     
  Merila za opredelitev takšnih finančnih institucij so skladna z merili, ki so jih oblikovali odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave.

Člen 12c

Enota za reševanje

1.
     
  Enota za reševanje bank zagotavlja finančno stabilnost in čim manjši učinek institucij v težavah, opredeljenih v členu 12b, na preostali sistem in širše gospodarstvo ter omejuje stroške davkoplačevalcev, ob upoštevanju načela sorazmernosti, hierarhije vlagateljev in zagotavljanja enake čezmejne obravnave.

2.
     
  Enota za reševanje je pooblaščena za izpolnjevanje nalog iz odstavka 1, da bi sanirala svoje institucije v težavah ali sprejela odločitev o prenehanju delovanja institucij, nezmožnih za poslovanje (bistveno za omejitev moralnega tveganja). Poleg drugih dejavnosti bi enota lahko zahtevala prilagoditev kapitala ali likvidnosti, spleta dejavnosti, izboljšanje procesov, imenovala ali zamenjala vodstvo, priporočila jamstva, posojila in likvidnostno pomoč, celotno ali delno prodajo, ustanovila dobro oziroma slabo banko ali premostitveno banko, preoblikovala dolg v lastniški kapital (z ustreznimi odbitki) ali prevzela institucijo v začasno javno last.

3.
     
  Enoto za reševanje bank sestavljajo strokovnjaki, ki jih je imenoval odbor nadzornikov organa, in ki razpolagajo z znanjem in izkušnjami o prestrukturiranju, preoblikovanju in likvidaciji finančnih institucij.

Člen 12d

Evropski okvir nacionalnih sistemov jamstev za zavarovanja

1.
     
  Organ prispeva k razvoju evropskega okvira nacionalnih sistemov jamstev za zavarovanja tako, da deluje v skladu s pooblastili, ki mu jih daje ta uredba, in zagotovi ustrezno financiranje nacionalnih sistemov jamstev za zavarovanja iz prispevkov ustreznih finančnih institucij, tudi iz finančnih institucij Unije s sedežem v drugi državi članici ali zunaj Unije, in omogoči visoko raven zaščite vseh imetnikov polic v usklajenem okviru, ki velja za vso Unijo.

2.
     
  Člen 8 o pristojnosti organa, da sprejme smernice in priporočila, se uporablja za odškodninske sheme pri zavarovanjih.

3.
     
  Komisija lahko sprejme regulativne in izvedbene tehnične standarde, kot jih določajo zakonodajni akti iz člena 1(2), v skladu s postopkom iz členov 7 do 7d te uredbe.

Člen 21e

Evropski sklad za stabilnost zavarovanj in poklicnih pokojnin

1.
     
  Evropski sklad za stabilnost zavarovanj in poklicnih pokojnin (Sklad za stabilnost) se ustanovi, da bi okrepili internalizacijo stroškov finančnega sistema, vključno s popolnim nadomestilom fiskalnih stroškov, ter pomagali pri reševanju krize za čezmejne finančne institucije v težavah. Finančne institucije, ki delujejo le v eni državi članici, imajo možnost, da se pridružijo skladu. Sklad za stabilnost sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje, da bi razpoložljivost pomoči povzročila moralno tveganje.

2.
     
  Sklad za stabilnost se financira z neposrednimi prispevki vseh finančnih institucij, opredeljenih v členu 12b. Ti prispevki so sorazmerni s stopnjo tveganja in deležem, ki ga vsaka od njih prispeva sistemskemu tveganju, ter spremembami splošnega tveganja v času, kakor so opredeljeni v njihovem prikazu tveganja. Raven zahtevanih prispevkov upošteva širše gospodarske pogoje in potrebo finančnih institucij po ohranitvi kapitala za druge regulativne in poslovne zahteve.

3.
     
  Sklad za stabilnost upravlja odbor, ki ga imenuje organ za obdobje petih let. Člani odbora so izbrani izmed osebja, ki ga predlagajo nacionalni organi. Sklad za stabilnost oblikuje tudi posvetovalni odbor, ki vključuje predstavnike finančnih institucij brez glasovalne pravice, ki sodelujejo v Skladu za stabilnost. Odbor sklada za stabilnost lahko predlaga, da organ odda upravljanje likvidnosti sklada za stabilnost uglednim institucijam (kot je EIB), sredstva pa se morajo vlagati v varne in likvidne instrumente.

4.
     
  Če zbrana sredstva, ki so jih prispevale finančne institucije, ne zadostujejo za rešitev krize, sklad za stabilnost lahko poveča svoja sredstva z izdajo dolžniških certifikatov ali drugimi finančnimi sredstvi.

Člen 13

Prenos nalog in odgovornosti

1.   
  Pristojni
  organi lahko ▐ naloge in odgovornosti prenesejo na druge
  pristojne
  organe
  na podlagi pogojev iz tega člena, če se pristojni organi s takim prenosom strinjajo
  .
  Države članice lahko določijo posebne ureditve za prenos odgovornosti, ki jih je treba izpolniti, preden njihovi odgovorni organi sklenejo takšne sporazume, in lahko omejijo obseg prenosa na tisto, kar je nujno potrebno za učinkovit nadzor čezmejnih finančnih institucij ali skupin.

2.   Organ
  spodbuja in
  olajša prenos nalog in odgovornosti med
  pristojnimi
  organi z opredelitvijo tistih nalog in odgovornosti, ki jih je mogoče prenesti ali skupno izvajati, ter s spodbujanjem najboljših praks.

2a.
     
  Posledica prenosa odgovornosti je prerazporeditev pristojnosti, določenih v zakonodajnih aktih iz člena 1(2). Za postopek, izvrševanje ter upravni in pravosodni pregled prenesenih pristojnosti se uporablja pravo organa, na katerega se prenesejo naloge.

3.   
  Pristojni
  organi obvestijo organ o sporazumih o prenosu pooblastil, ki jih nameravajo skleniti. Sporazumi začnejo veljati najmanj en mesec po tem, ko nacionalni nadzorni organi obvestijo organ.

Organ lahko v enem mesecu po prejetem obvestilu poda mnenje o načrtovanem sporazumu.

Organ v ustrezni obliki objavi vsak sporazum o prenosu pooblastil, ki ga sklenejo
  pristojni
  organi, in s tem zagotovi, da so vse zadevne strani ustrezno obveščene.

Člen 14

Skupna kultura na področju nadzora

1.   Organ ima dejavno vlogo pri razvoju skupne evropske kulture na področju nadzora in doslednih nadzornih praks ter zagotavljanju enotnih postopkov in usklajenih pristopov po vsej
  Evropski uniji
  , zato izvaja vsaj naslednje dejavnosti:

| (a) | izdaja mnenja za
  pristojne
  organe; |
| --- | --- |

(a)

izdaja mnenja za
  pristojne
  organe;

| (b) | spodbuja učinkovito dvostransko in večstransko izmenjavo informacij med
  pristojnimi
  organi ob popolnem upoštevanju veljavnih določb o zaupnosti in varstvu podatkov iz ustrezne zakonodaje
  Evropske unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja učinkovito dvostransko in večstransko izmenjavo informacij med
  pristojnimi
  organi ob popolnem upoštevanju veljavnih določb o zaupnosti in varstvu podatkov iz ustrezne zakonodaje
  Evropske unije
  ;

| (c) | prispeva k razvoju visokokakovostnih in enotnih nadzornih standardov, vključno s standardi poročanja
  in mednarodnimi računovodskimi standardi v skladu s členom 1 (2a); |
| --- | --- |

(c)

prispeva k razvoju visokokakovostnih in enotnih nadzornih standardov, vključno s standardi poročanja
  in mednarodnimi računovodskimi standardi v skladu s členom 1 (2a);

| (d) | ocenjuje uporabo ustreznih
  regulativnih
  tehničnih
  in izvedbenih
  standardov, ki jih sprejme Komisija, smernic in priporočil, ki jih izda organ, ter po potrebi predlaga spremembe; |
| --- | --- |

(d)

ocenjuje uporabo ustreznih
  regulativnih
  tehničnih
  in izvedbenih
  standardov, ki jih sprejme Komisija, smernic in priporočil, ki jih izda organ, ter po potrebi predlaga spremembe;

| (e) | vzpostavlja sektorske in medsektorske programe usposabljanja, omogoča izmenjave osebja in spodbuja
  pristojne
  organe k večji uporabi shem začasne napotitve in drugih orodij. |
| --- | --- |

(e)

vzpostavlja sektorske in medsektorske programe usposabljanja, omogoča izmenjave osebja in spodbuja
  pristojne
  organe k večji uporabi shem začasne napotitve in drugih orodij.

2.   Organ lahko po potrebi razvije nove praktične instrumente in orodja za konvergenco za pospeševanje skupnih nadzornih pristopov in praks.

Člen 15

Medsebojni strokovni pregledi
  pristojnih
  organov

1.   Organ redno
  organizira in
  opravlja analize medsebojnih strokovnih pregledov nekaterih ali vseh dejavnosti
  pristojnih
  organov, da bi se dodatno izboljšala skladnost rezultatov nadzora. V ta namen organ razvija metode za zagotovitev objektivnega ocenjevanja in primerjave med pregledanimi organi.
  Pri izvajanju medsebojnih strokovnih pregledov se upoštevajo informacije, ki so na voljo, in že izvedene ocene v zvezi s pristojnim organom.

2.   Medsebojni strokovni pregled med drugim vključuje oceno:

| (a) | ustreznosti ▐ dogovorov
  o financiranju in upravljanju
  v
  pristojnem
  organu, zlasti ob upoštevanju učinkovite uporabe
  regulativnih in izvedbenih standardov iz členov 7 in 7e ter zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) in zmogljivosti za odzivanje na razvoj na trgu; |
| --- | --- |

(a)

ustreznosti ▐ dogovorov
  o financiranju in upravljanju
  v
  pristojnem
  organu, zlasti ob upoštevanju učinkovite uporabe
  regulativnih in izvedbenih standardov iz členov 7 in 7e ter zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) in zmogljivosti za odzivanje na razvoj na trgu;

| (b) | stopnje približevanja, doseženega pri uporabi prava
  Unije
  in nadzorni praksi, vključno
  z regulativnimi in izvedbenimi
  tehničnimi standardi, smernicami in priporočili, sprejetimi na podlagi členov 7 in 8, ter obsega, do katerega nadzorna praksa izpolnjuje cilje iz prava
  Unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

stopnje približevanja, doseženega pri uporabi prava
  Unije
  in nadzorni praksi, vključno
  z regulativnimi in izvedbenimi
  tehničnimi standardi, smernicami in priporočili, sprejetimi na podlagi členov 7 in 8, ter obsega, do katerega nadzorna praksa izpolnjuje cilje iz prava
  Unije
  ;

| (c) | dobrih praks, ki so jih razvili v nekaterih
  pristojnih
  organih in katerih sprejetje lahko koristi drugim
  pristojnim
  organom. |
| --- | --- |

(c)

dobrih praks, ki so jih razvili v nekaterih
  pristojnih
  organih in katerih sprejetje lahko koristi drugim
  pristojnim
  organom.

| (d) | učinkovitosti in stopnje zbliževanja, dosežene pri uveljavljanju določb, sprejetih med izvajanjem zakonodaje Unije, vključno z upravnimi ukrepi in kaznimi za odgovorne osebe v primerih nespoštovanja teh določb. |
| --- | --- |

(d)

učinkovitosti in stopnje zbliževanja, dosežene pri uveljavljanju določb, sprejetih med izvajanjem zakonodaje Unije, vključno z upravnimi ukrepi in kaznimi za odgovorne osebe v primerih nespoštovanja teh določb.

3.   Organ lahko na podlagi medsebojnega strokovnega pregleda
  ter v skladu s členom 8
  izdaja
  smernice in
  priporočila za zadevne
  pristojne
  organe.
  Organ med oblikovanjem osnutka regulativnih tehničnih ali izvedbenih tehničnih standardov upošteva rezultate strokovnega pregleda v skladu s členi 7 do 7e. Pristojni organi si prizadevajo upoštevati to mnenje organa
  .
  Kadar pristojni organ ne upošteva tega mnenja, o razlogih za tako ravnanje obvesti organ.

Organ zagotovi, da je najboljša praksa, ki jo je mogoče opredeliti na podlagi teh pregledov, dostopna javnosti. Poleg tega se vsi rezultati medsebojnih pregledov lahko javno objavijo, če na to pristane pristojni organ, ki je zajet v medsebojni pregled.

Člen 16

Naloga usklajevanja

1.
     Organ izpolnjuje splošno vlogo usklajevanja
  pristojnih
  organov, tudi ko lahko neugodne razmere ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v
  Evropski uniji
  .

2.
     Organ spodbuja usklajen odziv
  Evropske unije
  med drugim z:

| (1) | lajšanjem izmenjave informacij med
  pristojnimi
  organi; |
| --- | --- |

(1)

lajšanjem izmenjave informacij med
  pristojnimi
  organi;

| (2) | opredelitvijo obsega in preverjanjem zanesljivosti informacij, ki jih je treba dati na voljo vsem zadevnim
  pristojnim
  organom
  , kadar je to mogoče in ustrezno
  ; |
| --- | --- |

(2)

opredelitvijo obsega in preverjanjem zanesljivosti informacij, ki jih je treba dati na voljo vsem zadevnim
  pristojnim
  organom
  , kadar je to mogoče in ustrezno
  ;

| (3) | izvajanjem nezavezujočega posredovanja na zahtevo pristojnih organov ali na lastno pobudo brez poseganja v člen 11; |
| --- | --- |

(3)

izvajanjem nezavezujočega posredovanja na zahtevo pristojnih organov ali na lastno pobudo brez poseganja v člen 11;

| (4) | takojšnjim obveščanjem ESRB o kakršnih koli morebitnih izrednih razmerah; |
| --- | --- |

(4)

takojšnjim obveščanjem ESRB o kakršnih koli morebitnih izrednih razmerah;

| (4a) | sprejetjem vseh ustreznih ukrepov v primeru okoliščin, ki bi lahko ogrozile delovanje finančnih trgov, za omogočanje usklajevanja ukrepov, ki jih sprejmejo zadevni pristojni organi; |
| --- | --- |

(4a)

sprejetjem vseh ustreznih ukrepov v primeru okoliščin, ki bi lahko ogrozile delovanje finančnih trgov, za omogočanje usklajevanja ukrepov, ki jih sprejmejo zadevni pristojni organi;

| (4b) | osrednjim zbiranjem informacij, prejetih v skladu s členoma 12 in 20 od pristojnih organov med njihovim rednim poročanjem o institucijah, ki delujejo v več kot eni državi članici. Organ te informacije deli z drugimi ustreznimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(4b)

osrednjim zbiranjem informacij, prejetih v skladu s členoma 12 in 20 od pristojnih organov med njihovim rednim poročanjem o institucijah, ki delujejo v več kot eni državi članici. Organ te informacije deli z drugimi ustreznimi pristojnimi organi.

Člen 17

Ocena razvoja na trgu

1.   Organ v okviru svoje pristojnosti spremlja in ocenjuje razvoj na trgu ter po potrebi obvešča Evropski
  nadzorni
  organ
  (Evropski bančni organ)
  , Evropski
  nadzorni
  organ
  (Evropski organ za vrednostne papirje in trge)
  , ESRB, Evropski parlament, Svet in Komisijo o ustreznih mikrobonitetnih trendih, mogočih tveganjih in ranljivostih.
  Organ v svoje ocene vključi ekonomsko analizo trgov, v katerih delujejo finančne institucije, ter presojo vpliva morebitnega razvoja na trgu nanje.

1a.
     Organ v sodelovanju z odborom ESRB začne in usklajuje ocene na ravni celotne
  Evropske unije
  v zvezi s prilagodljivostjo finančnih institucij na neugoden razvoj na trgu. V ta namen za uporabo v
  pristojnih
  organih razvija:

| (a) | skupno metodologijo za ocenjevanje učinka ekonomskih scenarijev na finančno stanje institucij; |
| --- | --- |

(a)

skupno metodologijo za ocenjevanje učinka ekonomskih scenarijev na finančno stanje institucij;

| (b) | skupne pristope k poročanju o rezultatih teh ocen prilagodljivosti finančnih institucij; |
| --- | --- |

(b)

skupne pristope k poročanju o rezultatih teh ocen prilagodljivosti finančnih institucij;

| (ba) | skupne metodologije za ocenjevanje vpliva posebnih produktov ali postopkov razširjanja produktov na finančno stanje institucije ter imetnike zavarovalnih polic, upravičence in obveščanje potrošnikov; |
| --- | --- |

(ba)

skupne metodologije za ocenjevanje vpliva posebnih produktov ali postopkov razširjanja produktov na finančno stanje institucije ter imetnike zavarovalnih polic, upravičence in obveščanje potrošnikov;

2.   Organ brez poseganja v naloge ESRB, določene v Uredbi (EU) št. .../2010 [ESRB], vsaj enkrat na leto in po potrebi pogosteje v okviru svoje pristojnosti predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB ocene trendov, morebitnih tveganj in ranljivosti.

Organ v te ocene vključi razvrstitev glavnih tveganj in ranljivosti ter po potrebi priporoča preventivne ali popravne ukrepe.

3.   Organ zagotavlja ustrezno obravnavo medsektorskega razvoja, tveganj in ranljivosti s tesnim sodelovanjem z Evropskim
  nadzornim
  organom
  (Evropski bančni organ)
  in Evropskim
  nadzornim
  organom
  (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) v skupnem odboru
  .

Člen 18

Mednarodni odnosi

1.
     Organ lahko brez poseganja v pristojnosti institucij
  Evropske unije in držav članic
  razvija stike
  in sprejema upravne dogovore
  z nadzornimi organi
  , mednarodnimi organizacijami in upravami
  tretjih držav.
  Taka ureditev ne ustvarja pravno obvezujočih obvez glede Evropske unije in držav članic, državam članicam in njihovim pristojnim organom pa ne preprečuje sklepanja dvostranskih ali večstranskih dogovorov s tretjimi državami.

2.
     Organ pomaga pri pripravi odločb o enakovrednosti v zvezi z nadzornimi ureditvami v tretjih državah v skladu z
  zakonodajnimi akti
  iz člena 1(2).

3.
     
  V poročilu iz člena 28(4a) predsednik organa navede upravne dogovore, ustrezne odločitve in pomoč pri pripravi odločb o enakovrednosti, o katerih se dogovori z mednarodnimi organizacijami ali upravami v tretjih državah.

Člen 19

Druge naloge

1.   Organ lahko na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije ali na lastno pobudo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži mnenja o vseh zadevah, povezanih z njegovim področjem pristojnosti.

1a.
     
  V primerih, ko organ ni posredoval osnutka regulativnih tehničnih ali izvedbenih tehničnih standardov v roku, določenem v zakonodajnih aktih iz člena 1(2), ali ko rok ni določen, lahko Komisija zahteva tak osnutek in določi rok za njegovo izročitev.

Komisija lahko glede na nujnost zadeve zahteva, da se osnutek regulativnega tehničnega ali izvedbenega tehničnega standarda predloži pred rokom, določenim v zakonodajnih aktih iz člena 1(2). V tem primeru Komisija navede ustrezno obrazložitev.

2.   V zvezi z ocenjevanjem varnega in skrbnega poslovanja pri združitvah in pridobitvah, ki spada na področje uporabe Direktive
  2009/138/ES, in za katerega se v skladu s to direktivo zahteva posvetovanje med pristojnimi organi iz dveh ali več držav članic
  , lahko organ na ▐ zahtevo
  enega izmed zadevnih pristojnih
  organov izda in objavi mnenje o oceni varnega in skrbnega poslovanja.
  Mnenje izda nemudoma in v vsakem primeru pred zaključkom ocenjevalnega obdobja v skladu z Direktivo 2009/138/ES.
  ▐ Člen 20
  se uporablja za področja, v zvezi s katerimi lahko organ izda mnenje
  .

Člen 20

Zbiranje informacij

1.   
  Pristojni
  organi ▐ držav članic organu na njegovo zahtevo predložijo vse informacije, ki jih potrebuje za izvajanje nalog, dodeljenih s to uredbo
  , če ima naslovnik zakonit dostop do ustreznih podatkov in če je zahteva po informacijah sorazmerna z naravo teh nalog
  .

1a.
     Organ lahko zahteva tudi, da se mu informacije zagotavljajo v rednih časovnih presledkih.
  Za te zahteve se, kjer je to mogoče, uporabljajo skupne oblike poročanja.

1b.
     
  Organ na upravičeno zahtevo pristojnega organa države članice zagotovi vse informacije, ki jih pristojni organ potrebuje za opravljanje svojih nalog, v skladu z obveznostmi varovanja poslovnih skrivnosti, določenimi v sektorski zakonodaji in členu 56.

1c.
     
  Preden zahteva informacije v skladu s tem členom in da bi se izognil podvajanju obveznosti poročanja, organ najprej upošteva katere koli ustrezne veljavne statistične podatke, pridobljene, razširjene in oblikovane v okviru Evropskega statističnega sistema (ESS) in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB).

2.   Kadar informacije niso na voljo ali jih
  pristojni
  organi ▐ ne zagotovijo pravočasno, lahko organ
  naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo na druge nadzorne organe, ministrstvo za finance, ki ima na voljo informacije v zvezi z nadzorom, centralno banko ali statistični urad zadevne države članice
  .

2a.
     
  Kadar informacije niso na voljo oziroma niso zagotovljene pravočasno v skladu z odstavkoma 1 ali 2, lahko organ naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo neposredno na ustrezne finančne institucije. V utemeljeni zahtevi pojasni, zakaj so podatki o zadevnih posameznih finančnih institucijah potrebni.

Organ o zahtevah obvesti ustrezne pristojne organe v skladu z odstavkoma 2 in 2a.

Pristojni
  organi ▐ organu na njegovo zahtevo pomagajo pri zbiranju takih informacij.

3.   Organ lahko uporablja zaupne informacije,
  prejete v skladu s tem členom
  , samo za izvajanje nalog, ki so mu dodeljene s to uredbo.

Člen 21

Odnos z odborom ESRB

1.   ▐ Organ
  tesno in redno
  sodeluje z odborom ESRB.

2.   
  Organ
  odboru ESRB zagotavlja redne in posodobljene informacije, potrebne za izpolnjevanje njegovih nalog. Kakršni koli podatki, potrebni za izpolnjevanje nalog, ki niso v povzeti ali zbirni obliki, se na obrazloženo zahtevo takoj predložijo odboru ESRB, kot je določeno v členu [15] Uredbe (EU) št. .../2010[ESRB].
  Organ ima v sodelovanju z ESRB na voljo primerne interne postopke za posredovanje zaupnih informacij, zlasti v povezavi z posameznimi finančnimi institucijami.

3.   Organ v skladu z odstavkoma 4 in 5 zagotovi ustrezno spremljanje nadaljnjega ukrepanja ob opozorilih in priporočilih odbora ESRB iz člena [16] Uredbe (
  EU
  ) št. .../2010 [ESRB].

4.   Organ ob prejemu opozorila ali priporočila odbora ESRB, ki je naslovljeno nanj, takoj skliče sejo odbora nadzornikov in oceni posledice takega opozorila ali priporočila za izpolnjevanje svojih nalog.

V ustreznem postopku odločanja določi
  vse
  ukrepe, ki jih je treba sprejeti v skladu s pooblastili, ki so mu dodeljena s to uredbo, da se obravnavajo zadeve, izpostavljene v opozorilih in priporočilih.

Če organ ne ukrepa na podlagi priporočila, ▐ sporoči razloge za tako odločitev
  Evropskemu parlamentu, Svetu in ESRB
  .

5.   Organ ob prejemu opozorila ali priporočila odbora ESRB, naslovljenega na
  pristojni
  organ, po potrebi uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena s to uredbo, da zagotovi pravočasno nadaljnje ukrepanje.

Če naslovnik ne namerava upoštevati priporočila odbora ESRB, o svojih razlogih za neukrepanje obvesti odbor nadzornikov in jih obravnava skupaj z njim.

Pristojni
  organ ustrezno upošteva stališča odbora nadzornikov, ko v skladu s členom 17 Uredbe (
  EU
  ) št. .../2010 [ESRB] obvesti Svet in ESRB.

6.   Organ pri opravljanju svojih nalog, določenih v tej uredbi, čim bolj upošteva opozorila in priporočila odbora ESRB.

Člen 22

Interesna skupina za zavarovanja
  in
  pozavarovanja
  ter interesna skupina za
  poklicne pokojninske sklade

1.   
  Da bi omogočili lažje
  posvetovanje z zainteresiranimi stranmi na področjih, pomembnih za naloge organa, se ustanovita interesna skupina za zavarovanja
  in pozavarovanja ter interesna skupina za
  poklicne pokojninske sklade
  (interesni skupini)
  .
  Z interesno skupino se posvetuje o ukrepih, sprejetih v skladu s členom 7 o regulativnih tehničnih standardih in izvedbenih tehničnih standardih, ter v meri, ki ne zadeva posameznih finančnih institucij, s členom 8 o smernicah in priporočilih. Če je treba ukrepe nujno sprejeti in posvetovanje postane onemogočeno, se o tem čim prej obvesti interesni skupini.

Interesne skupine se sestanejo vsaj štirikrat na leto na isti dan in na istem mestu ter se medsebojno obveščajo o drugih obravnavanih vprašanjih, o katerih niso skupaj razpravljale.

Člani ene interesne skupine je lahko tudi član drugih interesnih skupin.

2.   Interesna skupina za zavarovanja
  in
  pozavarovanja ▐ je sestavljena iz 30 članov, ki sorazmerno zastopajo zavarovalnice
  in
  pozavarovalnice
  Evropske unije
  , njihovo osebje
  ,
  potrošnike
  ,
  uporabnike storitev zavarovanja
  in
  pozavarovanja ter predstavnike
  malih in srednjih podjetij
  .
  Najmanj pet članov je neodvisnih vrhunskih znanstvenikov. Deset članov skupine predstavlja finančne institucije, pri čemer trije izmed njih predstavljajo vzajemne zavarovalnice in pozavarovalnice.

2a.
     
  Interesna skupina za poklicne pokojninske sklade je sestavljena iz 30 članov, ki sorazmerno zastopajo ustanove, ki zagotavljajo poklicne pokojnine v Uniji, njihovo osebje, potrošnike, uporabnike storitev zagotavljanja poklicnih pokojnin ter predstavnike malih in srednjih podjetij. Najmanj pet članov je neodvisnih vrhunskih znanstvenikov. V skupini je tudi deset predstavnikov finančnih institucij.

3.   Člane
  interesnih skupin
  na podlagi predlogov ustreznih zainteresiranih strani imenuje odbor nadzornikov organa. Odbor nadzornikov pri odločanju čim bolj zagotavlja ustrezno geografsko uravnoteženost,
  uravnoteženost glede na spol
  in zastopanost zainteresiranih strani iz celotne
  Evropske unije
  .

Odbor nadzornikov pri odločanju zagotavlja, da vsi člani, ki ne zastopajo poklicnih udeležencev na trgu ali njihovih zaposlenih, razkrijejo vsako morebitno navzkrižje interesov.

3a.
     Organ zagotavlja
  vse potrebne informacije in ustrezno administrativno podporo za interesni skupini
  .
  Za člane interesnih skupin, ki zastopajo neprofitne organizacije, se določi ustrezno nadomestilo potnih stroškov. Skupine lahko ustanovijo delovne skupine o tehničnih vprašanjih.

4.   Člani
  interesnih skupin
  so imenovani za obdobje dveh let in pol, po katerem se organizira nov izbirni postopek.

Člani so lahko imenovani za dva zaporedna mandata.

5.   
  Interesni skupini izdajata
  mnenja in nasvete za organ o kakršnem koli vprašanju v zvezi z nalogami organa,
  s posebnim poudarkom na nalogah, določenih
  v členih
  7 do 7e, 8,14, 10, 14, 15 in 17
  .

6.   
  Interesni skupini sprejmeta
  svoj poslovnik
  z dvotretjinsko večino svojih članov.

7.   Organ javno objavi mnenja in nasvete
  interesnih skupin
  ter rezultate posvetovanj s
  tema skupinama
  .

Člen 23

Zaščitni ukrepi

1.   Kadar država članica meni, da odločba, sprejeta na podlagi člena
  10(2) ali člena
  11,
  neposredno in bistveno
  posega v njene fiskalne pristojnosti
  , v desetih delovnih dneh po tem,
  ko je bil
  pristojni
  organ uradno obveščen o odločbi organa, obvesti organ
  ,
  Komisijo
  in Evropski parlament
  , da
  pristojni
  organ odločbe ne bo izvajal.
  Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba posega v njene fiskalne pristojnosti, in predloži oceno učinka, v kolikšni meri.

2.   
  Organ v enem mesecu po prejemu uradnega obvestila države članice to državo članico obvesti, ali ostaja pri svoji odločbi, jo spreminja ali razveljavlja.

3.   
  Če organ ohrani ali spremeni svojo odločbo, Svet sprejme sklep, ali se odločba organa ohrani ali razveljavi. Sklep o ohranitvi odločbe organa se sprejme z navadno večino članov. Sklep o preklicu odločbe organa se sprejme s kvalificirano večino njegovih članov. V nobenem od teh primerov se ne upošteva glas zadevnih članov.

3a.
     Kadar Svet v desetih delovnih dneh
  v primeru člena 10 in v enem mesecu v primeru člena 11
  ne sprejme odločitve, se šteje, da se odločba organa ohrani.

3b.
     
  Če se na podlagi odločbe iz člena 10 uporabijo sredstva iz skladov, ustanovljenih v skladu s členoma 12 d ali 12 e, države članice ne morejo pozvati Sveta, naj ohrani ali prekliče odločbo, ki jo je sprejel organ.

Člen 24

Postopki odločanja

1.   Organ pred sprejetjem odločb iz
  te uredbe
  obvesti
  katerega koli imenovanega
  naslovnika o nameravanem sprejetju odločb in določi rok, do katerega lahko naslovnik predloži svoje mnenje o zadevi, pri čemer se v celoti upošteva nujnost,
  zapletenost in možne posledice
  zadeve.
  Ta določba se smiselno uporablja za priporočila iz člena 9(4).

2.   V odločbah organa so navedeni razlogi, na katerih temeljijo.

3.   Naslovniki odločb organa so obveščeni o pravnih sredstvih, ki so jim na voljo na podlagi te uredbe.

4.   Kadar organ sprejme odločbo na podlagi člena 10(2) ali (3), to odločbo v ustreznih časovnih presledkih pregleduje.

5.   Odločbe, ki jih organ sprejme na podlagi členov 9, 10 in 11, so javno objavljene, pri čemer sta navedeni identiteta zadevnega
  pristojnega
  organa ali finančne institucije in glavna vsebina odločbe
  , razen če je taka objava v navzkrižju z upravičenim
  interesom finančnih institucij glede varovanja poslovnih skrivnosti
  ali če bi lahko resno ogrozila pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema Evropske unije ali dela tega sistema
  .

POGLAVJE III

ORGANIZACIJA

Oddelek 1

ODBOR NADZORNIKOV

Člen 25

Sestava

1.   Odbor nadzornikov sestavljajo:

| (a) | predsednik, ki nima glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(a)

predsednik, ki nima glasovalne pravice;

| (b) | vodja ▐ nacionalnega
  javnega
  organa, pristojnega za nadzor nad finančnimi institucijami
  iz člena 2(1)
  v vsaki državi članici
  , ki se sestanejo osebno vsaj dvakrat na leto
  ; |
| --- | --- |

(b)

vodja ▐ nacionalnega
  javnega
  organa, pristojnega za nadzor nad finančnimi institucijami
  iz člena 2(1)
  v vsaki državi članici
  , ki se sestanejo osebno vsaj dvakrat na leto
  ;

| (c) | en predstavnik Komisije, ki nima glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(c)

en predstavnik Komisije, ki nima glasovalne pravice;

| (d) | en predstavnik odbora ESRB, ki nima glasovalne pravice; |
| --- | --- |

(d)

en predstavnik odbora ESRB, ki nima glasovalne pravice;

| (e) | en predstavnik vsakega od ostalih dveh evropskih nadzornih organov, ki nima glasovalne pravice. |
| --- | --- |

(e)

en predstavnik vsakega od ostalih dveh evropskih nadzornih organov, ki nima glasovalne pravice.

1a.
     
  Odbor nadzornikov se redno, vsaj dvakrat letno, sestaja z interesnimi skupinami.

2.   Vsak
  pristojni
  organ
  je odgovoren
  za imenovanje namestnika na visoki ravni, ki ga
  izbere
  med svojim osebjem in ki lahko nadomesti člana odbora nadzornikov iz odstavka 1(b), če se ta oseba seje ne more udeležiti.

2a.
     
  V državah članicah, kjer je za nadzor v skladu s to uredbo pristojen več kot en organ, se ti organi med sabo dogovorijo o predstavnikih in o načinu morebitnega glasovanja iz člena 29.

3.   Odbor nadzornikov se lahko odloči, da dovoli prisotnost opazovalcev.

Izvršni direktor lahko sodeluje na sejah odbora nadzornikov, vendar nima glasovalne pravice.

Člen 26

Notranji odbori in skupine

1.   Odbor nadzornikov lahko ustanavlja notranje odbore ali skupine za posebne naloge, dodeljene odboru nadzornikov, ter zagotovi prenos nekaterih jasno opredeljenih nalog in odločanja na notranje odbore ali skupine, upravni odbor ali predsednika.

2.   Za namene člena 11 odbor nadzornikov skliče
  neodvisno
  skupino,
  v kateri so vse strani enakovredno zastopane,
  za lažje
  nepristransko
  reševanje sporov, ki jo sestavljajo predsednik in dva člana, ki nista predstavnika
  pristojnih
  organov, vpletenih v spor,
  in v sporu nimata nikakršnega interesa ali povezav z zadevnimi pristojnimi organi
  .

2a.
     
  Skupina na podlagi člena 11(2) predlaga odločbo, ki jo dokončno sprejme odbor nadzornikov v skladu s postopkom iz tretjega pododstavka člena 29(1).

2b.
     
  Odbor nadzornikov sprejme poslovnik za skupino iz odstavka 2.

Člen 27

Neodvisnost

1.
     Predsednik odbora nadzornikov in njegovi člani z glasovalno pravico pri opravljanju nalog, ki so jim dodeljene s to uredbo, delujejo neodvisno in objektivno v interesu
  Unije kot celote
  ter niti ne zahtevajo niti ne sprejemajo navodil institucij ali organov
  Unije
  , vlade države članice ali katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov.

2.
     
  Države članice, institucije Evropske unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na člane odbora nadzornikov pri opravljanju njihovih nalog.

Člen 28

Naloge

1.   Odbor nadzornikov usmerja delo organa in je pristojen za sprejemanje odločb iz poglavja II.

2.   Odbor nadzornikov sprejema mnenja, priporočila in odločbe ter izdaja nasvete iz poglavja II.

3.   Odbor nadzornikov imenuje predsednika.

4.   Odbor nadzornikov vsako leto do 30. septembra na podlagi predloga upravnega odbora sprejme delovni program organa za naslednje leto ter ga posreduje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Delovni program se sprejme ne glede na letni proračunski postopek in se javno objavi.

4a.
     
  Odbor nadzornikov na predlog upravnega odbora sprejme letno poročilo o dejavnostih organa, vključno z nalogami, ki jih je opravljal predsednik, na podlagi osnutka poročila iz člena 38(7) ter to poročilo vsako leto do 15. junija posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču ter Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. Poročilo se objavi.

5.   Odbor nadzornikov sprejme večletni delovni program organa ter ga posreduje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Večletni delovni program se sprejme ne glede na letni proračunski postopek in se javno objavi.

6.   Odbor nadzornikov
  sprejme
  ▐
  proračun
  v skladu s členom 49.

7.   Odbor nadzornikov izvaja disciplinski nadzor nad predsednikom in izvršnim direktorjem ter ju lahko odstavi s položaja v skladu s členom 33(5) oziroma členom 36(5).

Člen 29

Odločanje

1.   Odbor nadzornikov
  sprejema odločbe z navadno večino
  svojih članov
  v skladu z načelom, po katerem ima vsak član en glas
  . ▐

Z odstopanjem od prvega pododstavka odbor nadzornikov v zvezi z akti iz členov 7 in 8 ter ukrepi in odločbami, sprejetimi na podlagi poglavja VI, sprejema odločbe na podlagi kvalificirane večine svojih članov, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola št. 36 o prehodnih določbah, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in PDEU.

Ob upoštevanju odločb v skladu s členom 11(3) v zvezi z odločbami, ki jih sprejme konsolidacijski nadzornik, se lahko odločba, ki jo predlaga odbor, šteje za sprejeto, če jo odobri navadna večina, razen če jo zavrnejo člani, ki predstavljajo manjšino, ki lahko prepreči sprejetje, kot je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in PDEU.

Za vse druge odločbe v skladu s členom 11(3) odločbo, ki jo predlaga odbor, sprejme navadna večina članov odbora nadzornikov v skladu z načelom, po katerem ima vsak član en glas.

2.   Seje odbora nadzornikov skliče predsednik na lastno pobudo ali zahtevo ene tretjine članov odbora ter jih tudi vodi.

3.   Odbor nadzornikov sprejme in objavi svoj poslovnik.

4.   V poslovniku je natančno določena ureditev glasovanja, vključno s pravili glede sklepčnosti, če je to ustrezno. Člani brez glasovalne pravice in opazovalci, razen predsednika in izvršnega direktorja, se ne udeležujejo razprav v odboru nadzornikov, ki zadevajo posamezne finančne institucije, razen če je v členu 61 ali
  zakonodajnih aktih
  iz člena 1(2) določeno drugače.

Oddelek 2

UPRAVNI ODBOR

Člen 30

Sestava

1.   Upravni odbor sestavljajo predsednik in
  šest drugih članov odbora
  nadzornikov, ki jih
  izberejo
  člani
  odbora nadzornikov z glasovalno pravico
  .

Vsak član razen predsednika ima namestnika, ki lahko zamenja člana upravnega odbora, če se ta oseba seje ne more udeležiti.

Mandat članov, ki jih izbere odbor nadzornikov, traja dve leti in pol. Ta mandat se lahko enkrat podaljša.
  Upravni odbor je sestavljen uravnoteženo in sorazmerno, tako da je Evropska unija v njem zastopana kot celota. Mandati se prekrivajo in uporablja se ustrezna ureditev rotacije.

2.   Sklepi upravnega odbora se sprejemajo na podlagi večine prisotnih članov. Vsak član ima en glas.

Izvršni direktor
  in predstavnik Komisije
  lahko
  sodelujeta
  na sejah upravnega odbora, vendar
  nimata
  glasovalne pravice.

Predstavnik Komisije ima glasovalno pravico pri vprašanjih iz člena 49.

Upravni odbor sprejme in objavi svoj poslovnik.

3.   Seje upravnega odbora skliče predsednik na lastno pobudo ali zahtevo vsaj ene tretjine članov ter jih tudi vodi.

Upravni odbor se srečuje pred vsako sejo odbora nadzornikov in tako pogosto, kot se mu zdi potrebno.
  Upravni odbor se srečuje na rednih sejah vsaj
  petkrat
  na leto.

4.   Članom upravnega odbora lahko odvisno od določb iz poslovnika pomagajo svetovalci ali strokovnjaki.
  Člani brez glasovalne pravice, z izjemo izvršnega direktorja, se ne udeležujejo razprav z upravnim odborom o posameznih finančnih institucijah.

Člen 31

Neodvisnost

Člani upravnega odbora delujejo neodvisno in objektivno v
  izključnem
  interesu
  Unije kot celote
  , pri čemer niti ne zahtevajo niti ne sprejemajo navodil institucij ali organov
  Unije
  , katere koli vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa.

Države članice, institucije ali organi Evropske unije ali kateri koli drug javni ali zasebni organ ne skušajo vplivati na člane upravnega odbora.

Člen 32

Naloge

1.   Upravni odbor zagotavlja, da organ opravlja svoje poslanstvo in izvaja naloge, ki so mu dodeljene v skladu s to uredbo.

2.   Upravni odbor predloži letni in večletni delovni program odboru nadzornikov v sprejetje.

3.   Upravni odbor izvaja svoja proračunska pooblastila v skladu s členoma 49 in 50.

4.   Upravni odbor sprejme načrt kadrovske politike organa in v skladu s členom 54(2) tudi potrebne izvedbene ukrepe za kadrovske predpise za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi).

5.   Upravni odbor sprejme posebne določbe o pravici dostopa do dokumentov organa v skladu s členom 58.

6.   Upravni odbor ▐ na podlagi osnutka poročila iz člena 38(7)
  predlaga
  letno poročilo o dejavnostih organa,
  tudi o dolžnostih predsednika
  , ter to poročilo posreduje
  odboru nadzornikov v odobritev in predložitev
  Evropskemu parlamentu.

7.   Upravni odbor sprejme in objavi svoj poslovnik.

8.   Upravni odbor imenuje in razrešuje člane odbora za pritožbe v skladu s členom 44(3) in 44(5).

Oddelek 3

PREDSEDNIK

Člen 33

Imenovanje in naloge

1.   Organ zastopa predsednik, ki je polno zaposleni neodvisni strokovnjak.

Predsednik je odgovoren za pripravo dela odbora nadzornikov ter vodi seje odbora nadzornikov in upravnega odbora.

2.   Predsednika z odprtim izbirnim postopkom
  , ki ga organizira in vodi Komisija,
  imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo.

Komisija Evropskemu parlamentu predloži ožji seznam treh kandidatov. Evropski parlament po opravljenem zaslišanju teh kandidatov izbere enega od njih. Tako izbranega kandidata imenuje odbor nadzornikov.

Odbor nadzornikov med svojimi člani izbere tudi namestnika, ki bo v odsotnosti predsednika opravljal njegove funkcije.
  Ta namestnik ni član upravnega odbora.

3.   Mandat predsednika je pet let in se lahko enkrat podaljša.

4.   V devetih mesecih pred koncem petletnega mandata predsednika odbor nadzornikov ovrednoti:

| (a) | rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi; |
| --- | --- |

(a)

rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi;

| (b) | dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(b)

dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih.

Odbor nadzornikov lahko na podlagi vrednotenja in odvisno od potrditve Evropskega parlamenta enkrat podaljša mandat predsednika.

5.   Predsednika ▐ lahko s položaja odstavi le
  Evropski parlament v skladu s sklepom
  odbora nadzornikov.

Predsednik ne more omejevati odbora nadzornikov pri razpravah v zvezi z njim, zlasti o potrebi po njegovi razrešitvi, in ni vključen v razprave v zvezi s takim vprašanjem.

Člen 34

Neodvisnost

Predsednik brez poseganja v vlogo odbora nadzornikov v zvezi z nalogami predsednika niti ne zahteva niti ne sprejema navodil institucij ali organov
  Evropske unije
  , katere koli vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa.

Države članice, institucije Unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na predsednika pri opravljanju njegovih nalog.

Predsednik v skladu s kadrovskimi predpisi iz člena 54 pri sprejemanju nekaterih imenovanj ali ugodnosti po končanem mandatu ravna pošteno in diskretno.

Člen 35

Poročilo

1.   Evropski parlament
  in Svet
  lahko predsednika ali njegovega namestnika ob popolnem spoštovanju njegove neodvisnosti
  pozoveta
  , da poda izjavo.
  Predsednik poda izjavo pred Evropskim parlamentom
  in odgovori na vsa vprašanja njegovih poslancev,
  kadar koli se od njega to zahteva.

2.   
  Predsednik Evropskemu parlamentu na zahtevo in vsaj 15 dni, preden poda izjavo iz odstavka 1, predloži pisno poročilo o glavnih dejavnostih organa
  .

2a.
     
  Poročilo poleg informacij iz členov 7a do 7e, 8, 9, 10, 11a in 18 vsebuje tudi vse pomembne informacije, ki jih Evropski parlament zahteva priložnostno.

Oddelek 4

IZVRŠNI DIREKTOR

Člen 36

Imenovanje

1.   Organ vodi izvršni direktor, ki je polno zaposlen neodvisni strokovnjak.

2.   Izvršnega direktorja z odprtim izbirnim postopkom imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo, in izkušenj s področja vodenja
  , po tem, ko ga je potrdil Evropski parlament.

3.   Mandat izvršnega direktorja je pet let in se lahko enkrat podaljša.

4.   V devetih mesecih pred koncem petletnega mandata izvršnega direktorja odbor nadzornikov opravi vrednotenje.

Pri tem vrednotenju odbor nadzornikov oceni zlasti:

| (a) | rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi; |
| --- | --- |

(a)

rezultate, dosežene v prvem mandatu, in način, na katerega so bili doseženi;

| (b) | dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(b)

dolžnosti in zahteve organa v naslednjih letih.

Odbor nadzornikov lahko ob upoštevanju vrednotenja enkrat podaljša mandat izvršnega direktorja.

5.   Izvršnega direktorja se lahko odstavi s položaja le na podlagi sklepa odbora nadzornikov.

Člen 37

Neodvisnost

1.
     Izvršni direktor brez poseganja v ustrezne vloge upravnega odbora in odbora nadzornikov v zvezi z nalogami izvršnega direktorja niti ne zahteva niti ne sprejema navodil katere koli vlade, organa, organizacije ali osebe zunaj organa.

2.
     
  Države članice, institucije Unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na izvršnega direktorja pri opravljanju njegovih nalog.

Izvršnega direktorja v skladu s kadrovskimi predpisi iz člena 54 tudi po končanem mandatu zavezuje dolžnost, da pri sprejemanju nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravna pošteno in diskretno.

Člen 38

Naloge

1.   Izvršni direktor je pristojen za upravljanje organa in pripravlja delo upravnega odbora.

2.   Izvršni direktor je odgovoren za izvajanje letnega delovnega programa organa pod vodstvom odbora nadzornikov in pod nadzorom upravnega odbora.

3.   Izvršni direktor izvaja potrebne ukrepe, zlasti sprejemanje notranjih upravnih navodil in objavljanje obvestil, za zagotovitev delovanja organa v skladu s to uredbo.

4.   Izvršni direktor pripravi večletni delovni program v skladu s členom 32(2).

5.   Izvršni direktor vsako leto do 30. junija pripravi delovni program organa za naslednje leto v skladu s členom 32(2).

6.   Izvršni direktor pripravi predhodni predlog proračuna organa na podlagi člena 49 in na podlagi člena 50 izvršuje proračun organa.

7.   Izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek letnega poročila z oddelkom o regulativnih in nadzornih dejavnostih organa ter oddelkom o finančnih in upravnih zadevah.

8.   Izvršni direktor v zvezi z osebjem organa izvaja pooblastila iz člena 54 in upravlja kadrovske zadeve.

POGLAVJE IV

EVROPSKI SISTEM FINANČNIH NADZORNIH ORGANOV ▐

Oddelek 2

SKUPNI ODBOR EVROPSKIH NADZORNIH ORGANOV

Člen 40

Ustanovitev

1.   Ustanovi se
  evropski nadzorni organ (skupni odbor).

2.   Skupni odbor deluje kot forum, v katerem organ redno in tesno sodeluje ter zagotavlja medsektorsko usklajenost
  z drugimi evropskimi nadzornimi organi, zlasti pri
  :

| — | finančnih konglomeratih, |
| --- | --- |

—

finančnih konglomeratih,

| — | računovodstvu in revizijah, |
| --- | --- |

—

računovodstvu in revizijah,

| — | mikrobonitetnih analizah medsektorskega razvoja, tveganj in občutljivih točk za finančno stabilnost, |
| --- | --- |

—

mikrobonitetnih analizah medsektorskega razvoja, tveganj in občutljivih točk za finančno stabilnost,

| — | naložbenih produktih za male vlagatelje, |
| --- | --- |

—

naložbenih produktih za male vlagatelje,

| — | ukrepih proti pranju denarja; ter |
| --- | --- |

—

ukrepih proti pranju denarja; ter

| — | izmenjavi informacij z Evropskim organom za sistemska tveganja ter razvijanju odnosa med tem odborom in evropskimi nadzornimi organi. |
| --- | --- |

—

izmenjavi informacij z Evropskim organom za sistemska tveganja ter razvijanju odnosa med tem odborom in evropskimi nadzornimi organi.

3.   
  Skupni odbor ima osebje, ki ga dodelijo trije evropski nadzorni organi, ki deluje kot sekretariat.
  Organ prispeva ustrezna sredstva ▐ za upravne, infrastrukturne in operativne stroške.

Člen 40a

Nadzor

Kadar finančna institucija pokriva več sektorjev, skupni odbor spore rešuje v skladu s členom 42 te uredbe.

Člen 41

Sestava

1.   Skupni odbor sestavljajo
  predsedniki evropskih nadzornih organov
  , po potrebi pa tudi predsednik pododbora, ustanovljenega na podlagi člena 43.

2.   Izvršni direktor,
  predstavnik Komisije
  in odbor ESRB so kot opazovalci povabljeni na seje upravnega odbora skupnega odbora in pododborov iz člena 43.

3.   Predsednik skupnega odbora ▐ je po načelu letne rotacije imenovan med predsedniki Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge.
  Predsednik skupnega odbora, imenovan v skladu s tretjim odstavkom tega člena, je imenovan tudi za podpredsednika odbora ESRB.

4.   Skupni odbor ▐ sprejme in objavi svoj poslovnik. V pravilih se lahko določijo dodatni udeleženci sej skupnega odbora.

Skupni odbor ▐ se sestaja vsaj enkrat na dva meseca.

Člen 42

Skupna stališča in skupni dokumenti

Organ v okviru svojih nalog iz poglavja II in zlasti ob upoštevanju izvajanja Direktive 2002/87/ES po potrebi sprejema skupna stališča z Evropskim bančnim organom ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge, kot je to ustrezno.

Organ vzporedno z Evropskim bančnim organom ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge po potrebi sprejema dokumente iz člena 7, 9, 10 ali 11 te uredbe v zvezi z izvajanjem Direktive 2002/87/ES in
  katerega koli zakonodajnega akta
  iz člena 1(2), ki tudi spada na področje pristojnosti Evropskega bančnega organa ali Evropskega organa za vrednostne papirje in trge.

Člen 43

Pododbori

1.
     Za namene člena 42 se v okviru skupnega odbora ▐ ustanovi pododbor za finančne konglomerate.

2.
     Ta pododbor je sestavljen iz posameznikov, navedenih v členu 41(1), in enega predstavnika na visoki ravni, ki je izbran med osebjem, zaposlenim v ustreznem
  pristojnem
  organu iz vsake države članice.

3.
     Pododbor med svojimi člani izbere predsednika, ki je tudi član skupnega odbora.

4.
     Skupni odbor lahko ustanovi dodatne pododbore.

Oddelek 3

ODBOR ZA PRITOŽBE

Člen 44

Sestava

1.   Odbor za pritožbe je skupno telo
  treh evropskih nadzornih organov
  .

2.   Odbor za pritožbe je sestavljen iz šestih članov in šestih namestnikov, ki so cenjeni posamezniki z
  dokazanim
  ustreznim znanjem in
  strokovnimi, tudi nadzornimi,
  izkušnjami
  na ustrezno visoki ravni s področja bančništva, zavarovalništva, trgov vrednostnih papirjev in drugih finančnih storitev
  , pri čemer ni vključeno osebje, zaposleno v
  pristojnih
  organih ali drugih nacionalnih institucijah ali institucijah
  Evropske unije
  , ki je vključeno v dejavnosti organa.
  Znatno število članov odbora za pritožbe ima zadostno pravno znanje za zagotavljanje strokovnih pravnih nasvetov o zakonitosti izvajanja pooblastil organa.

Odbor za pritožbe imenuje svojega predsednika.

Odločitve odbora za pritožbe se sprejemajo na podlagi večine vsaj štirih od šestih članov.
  Če odločba, zoper katero je bila vložena pritožba, sodi v področje uporabe te uredbe, ta tričetrtinska večina vključuje vsaj enega od dveh članov odbora za pritožbe, ki ga je imenoval organ.

Kadar je to potrebno, predsednik skliče odbor za pritožbe.

3.   Upravni odbor organa z ožjega seznama, ki ga po javnem razpisu za prijavo interesa, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, predloži Komisija, po posvetovanju z odborom nadzornikov imenuje dva člana odbora za pritožbe in dva namestnika.

Drugi člani so imenovani v skladu z Uredbo (
  EU
  ) št. .../2010 [EBA] in Uredbo (
  EU
  ) št. .../2010 [ESMA].

4.   Mandat članov odbora za pritožbe je pet let. Ta mandat se lahko enkrat podaljša.

5.   Člana odbora za pritožbe, ki ga je imenoval upravni odbor organa, ni mogoče odstaviti s položaja med njegovim mandatom, razen če je bil spoznan za krivega resne kršitve in upravni odbor po posvetovanju z odborom nadzornikov sprejme tak sklep.

6.   
  Evropski bančni organ
  , Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge zagotavljajo ustrezno operativno in administrativno podporo za odbor za pritožbe
  prek skupnega odbora
  .

Člen 45

Neodvisnost in nepristranskost

1.   Člani odbora za pritožbe so pri odločanju neodvisni. Ne zavezujejo jih nobena navodila. V organu, njegovem upravnem odboru ali odboru nadzornikov ne opravljajo nobenih drugih dolžnosti.

2.   Člani odbora za pritožbe ne smejo sodelovati v nobenem pritožbenem postopku, če imajo pri tem kakršen koli osebni interes ali če so bili predhodno vpleteni v postopek kot zastopniki ene od strank ali če so sodelovali pri odločitvi, zoper katero je bila vložena pritožba.

3.   Če zaradi enega od razlogov iz odstavkov 1 in 2 ali katerega koli drugega razloga član odbora za pritožbe meni, da kateri od ostalih članov odbora ne bi smel sodelovati v pritožbenem postopku, o tem ustrezno obvesti odbor za pritožbe.

4.   Zoper sodelovanje člana odbora za pritožbe lahko ugovarja vsaka stranka v pritožbenem postopku na podlagi razlogov iz odstavkov 1 in 2 ali suma, da član deluje pristransko.

Ugovor ne sme temeljiti na državljanstvu članov, nedopusten pa je tudi, če je stranka v pritožbenem postopku opravila neko procesno dejanje, ki ni bilo ugovor zoper člana odbora za pritožbe, čeprav je vedela, da obstaja razlog za tak ugovor.

5.   Odbor za pritožbe odloči o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primerih iz odstavkov 1 in 2, brez sodelovanja zadevnega člana.

Pri takem odločanju zadevnega člana v odboru za pritožbe zamenja njegov namestnik, razen če je tudi namestnik v enakem položaju. V tem primeru predsednik imenuje zamenjavo izmed preostalih namestnikov, ki so na voljo.

6.   Člani odbora za pritožbe se zavežejo, da bodo delovali neodvisno in v javnem interesu.

Zato podajo izjavo o zavezah in izjavo o interesih, v katerih je navedeno, da ne obstajajo nobeni interesi, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost, oziroma nobeni neposredni ali posredni interesi, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost.

Te izjave se vsako leto objavijo v pisni obliki.

POGLAVJE V

PRAVNA SREDSTVA

Člen 46

Pritožbe

1.   Vsaka fizična ali pravna oseba, vključno s
  pristojnimi
  organi, se lahko pritoži na odločbo organa iz členov 9, 10 in 11 ali katero koli drugo odločbo, ki jo organ sprejme na podlagi
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) in je naslovljena na to osebo, ali na odločbo, ki jo neposredno ali osebno zadeva, čeprav je naslovljena na drugo osebo.

2.   Pritožba se skupaj z obrazložitvijo v pisni obliki vloži pri organu v dveh mesecih po tem, ko je bila zadevna oseba o odločbi uradno obveščena, ali, če takega uradnega obvestila ni, v dveh mesecih po dnevu, ko je organ objavil svojo odločbo.

Odbor za pritožbe se glede pritožbe odloči v dveh mesecih po tem, ko je bila vložena.

3.   Pritožba, ki je vložena v skladu z odstavkom 1, nima odložilnega učinka.

Vendar lahko odbor za pritožbe odloži izvajanje sporne odločbe, če meni, da to zahtevajo okoliščine.

4.   Če je pritožba dopustna, odbor za pritožbe preuči, ali je utemeljena. Odbor za pritožbe povabi stranke na pritožbene postopke ▐, da v določenih rokih pridobi njihove pripombe k uradnim obvestilom, ki jih je izdal sam, ali sporočilom drugih strank v pritožbenih postopkih. Stranke v pritožbenih postopkih imajo pravico do ustne izjave.

5.   Odbor za pritožbe lahko
  potrdi odločbo pristojnega telesa organa
  ali pa primer preda pristojnemu telesu organa. To telo zavezuje odločba odbora za pritožbe in
  to telo sprejme spremenjeno odločbo o zadevnem primeru
  .

6.   Odbor za pritožbe sprejme in objavi svoj poslovnik.

7.   Organ utemelji in objavi odločbe, ki jih sprejme odbor za pritožbe.

Člen 47

Tožbe pred
  Splošnim
  sodiščem ▐ in Sodiščem Evropske unije

1.   V skladu s členom
  263 PDEU
  se lahko vloži tožba pred
  Splošnim
  sodiščem ▐ ali Sodiščem
  Evropske unije
  zaradi odločbe, ki jo je sprejel odbor za pritožbe ali pa organ v zadevah, pri katerih ni pravice do pritožbe pri odboru za pritožbe.

1a.
     
  Države članice, institucije Unije in tudi vsaka fizična ali pravna oseba lahko v skladu s členom 263 PDEU zoper odločbe organa vložijo tožbo neposredno pri Sodišču Evropske unije.

2.   Kadar je organ zavezan k ukrepanju, vendar ne sprejme odločitve, se lahko pred
  Splošnim
  sodiščem
  ▐
  ali Sodiščem
  Evropske unije
  v skladu s pogoji iz člena 265
  PDEU
  sproži postopek zaradi opustitve ukrepanja.

3.   Od organa se zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za izvršitev sodbe
  Splošnega
  sodišča
  ▐
  ali Sodišča
  Evropske unije
  .

POGLAVJE VI

FINANČNE DOLOČBE

Člen 48

Proračun organa

1.   Prihodke organa,
  evropskega organa v skladu s členom 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002
  ,
  sestavlja
  zlasti
  katera koli kombinacija naslednjega
  :

| (a) | obvezni prispevki nacionalnih javnih organov,
  pristojnih za nadzor nad finančnimi institucijami, ki se zagotovijo v skladu s enačbo, ki temelji na ponderiranju glasov iz člena 3(3) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU
  ; |
| --- | --- |

(a)

obvezni prispevki nacionalnih javnih organov,
  pristojnih za nadzor nad finančnimi institucijami, ki se zagotovijo v skladu s enačbo, ki temelji na ponderiranju glasov iz člena 3(3) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU
  ;

| (b) | subvencija
  Evropske unije
  iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji);
  financiranje organa s strani Unije ureja sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju; |
| --- | --- |

(b)

subvencija
  Evropske unije
  iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji);
  financiranje organa s strani Unije ureja sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju;

| (c) | kakršne koli pristojbine, plačane organu v primerih, določenih v ustreznih instrumentih prava
  Evropske unije
  . |
| --- | --- |

(c)

kakršne koli pristojbine, plačane organu v primerih, določenih v ustreznih instrumentih prava
  Evropske unije
  .

2.   Odhodki organa vključujejo vsaj odhodke za osebje, plače, upravne stroške, stroške infrastrukture
  , strokovnega usposabljanja
  in operativne stroške.

3.   Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

4.   Za vsako proračunsko leto, ki sovpada s koledarskim letom, se pripravijo ocene vseh prihodkov in odhodkov organa, ki se vključijo v njegov proračun.

Člen 49

Priprava proračuna

1.   Izvršni direktor vsako leto do 15. februarja pripravi osnutek ocene prihodkov in odhodkov za naslednje proračunsko leto ter ta predhodni predlog proračuna skupaj s kadrovskim načrtom pošlje upravnemu odboru
  in odboru nadzornikov
  .
  Odbor nadzornikov
  na podlagi tega predhodnega predloga, ki ga pripravi izvršni direktor
  in odobri upravni odbor
  , vsako leto pripravi oceno prihodkov in odhodkov organa za naslednje proračunsko leto.
  Odbor nadzornikov
  to oceno skupaj z osnutkom kadrovskega načrta Komisiji posreduje do 31. marca. Pred sprejetjem ocene osnutek, ki ga pripravi izvršni direktor, potrdi
  upravni odbor
  .

2.   Komisija oceno skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Evropske unije pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ).

3.   Komisija na podlagi teh ocen v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, ki se ji zdijo potrebne v zvezi s kadrovskim načrtom, in znesek subvencije, ki bremeni splošni proračun Evropske unije v skladu s
  členoma 313 in 314 PDEU
  .

4.   Proračunski organ sprejme kadrovski načrt za organ. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo organu.

5.   Proračun organa sprejme
  odbor nadzornikov
  . Veljati začne po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Evropske unije. Kadar je to potrebno, se proračun ustrezno prilagodi.

6.   Upravni odbor takoj obvesti proračunski organ, če namerava izvajati kakršen koli projekt, ki bi lahko imel bistvene finančne posledice za financiranje proračuna, zlasti kakršen koli projekt v zvezi z lastnino, kot je najem ali nakup poslopij. Upravni odbor o svojih namenih obvesti Komisijo. Če namerava katera od vej proračunskega organa izdati mnenje, o svoji nameri v dveh tednih po prejemu informacij o projektu obvesti organ. Če ni odgovora, lahko organ nadaljuje z načrtovano dejavnostjo.

6a.
     
  Proračun za prvo leto delovanja organa s koncem 31. decembra 2011 potrdijo člani odbora tretje stopnje po posvetovanju s Komisijo, nato pa se pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu v odobritev.

Člen 50

Izvajanje in nadzor proračuna

1.   Izvršni direktor deluje kot odredbodajalec in izvršuje proračun organa.

2.   Računovodja organa do 1. marca po vsakem zaključenem proračunskem letu računovodji Komisije in Računskemu sodišču posreduje začasne zaključne račune skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju v zadevnem proračunskem letu. Računovodja Komisije pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju do 31. marca naslednjega leta tudi članom odbora nadzornikov, Evropskemu parlamentu in Svetu.

Računovodja Komisije nato konsolidira začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (48) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

3.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnih zaključnih računih organa v skladu z določbami člena 129 finančne uredbe izvršni direktor na lastno odgovornost pripravi zaključne račune organa in jih predloži upravnemu odboru za pridobitev njegovega mnenja.

4.   Upravni odbor predloži mnenje o zaključnih računih organa.

5.   Izvršni direktor te zaključne račune skupaj z mnenjem upravnega odbora do 1. julija po zaključenem proračunskem letu posreduje članom odbora nadzornikov, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

6.   Zaključni računi se objavijo.

7.   Izvršni direktor do 30. septembra pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe. Izvod tega odgovora pošlje tudi upravnemu odboru in Komisiji.

8.   Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo in v skladu s členom 146(3) finančne uredbe vse informacije, potrebne za nemoteno izvedbo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto.

9.   Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 15. maja leta N + 2 izvršnemu direktorju podeli razrešnico za izvrševanje proračuna
  (vključno z vsemi stroški in prihodki organa)
  za proračunsko leto N.

Člen 51

Finančna pravila

Finančna pravila, ki veljajo za organ, sprejme upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Ta pravila lahko odstopajo od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 (49) samo, če to zahtevajo posebne operativne potrebe za delovanje organa in samo ob predhodnem soglasju Komisije.

Člen 52

Ukrepi proti goljufijam

1.   Za namene boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim se določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 brez kakršnih koli omejitev uporabljajo za organ.

2.   Organ pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (50), in takoj sprejme ustrezne določbe za vse zaposlene v organu.

3.   Odločitve o financiranju ter sporazumi in iz njih izhajajoči izvedbeni instrumenti izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi opravljata preglede na kraju samem pri prejemnikih denarnih sredstev, ki jih izplača organ, in osebju, odgovornem za njihovo dodelitev.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 53

Privilegiji in imunitete

Za organ in njegovo osebje se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 54

Osebje

1.   Za osebje organa, vključno z njegovim izvršnim direktorjem
  in predsednikom
  , se uporabljajo Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter predpisi, ki so jih za njihovo izvajanje skupaj sprejele institucije Evropske
  unije
  .

2.   Upravni odbor v soglasju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe v skladu z določbami člena 110 kadrovskih predpisov.

3.   Organ v odnosu do svojega osebja izvaja pooblastila, ki jih za organ za imenovanja dodeljujejo kadrovski predpisi, za organ, pooblaščen za sklepanje pogodb, pa pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.

4.   Upravni odbor lahko sprejme določbe, na podlagi katerih so lahko nacionalni strokovnjaki iz držav članic napoteni v organ.

Člen 55

Odgovornost organa

1.   Organ pri nepogodbeni odgovornosti v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, poravna vsako škodo, ki jo povzroči sam ali njegovo osebje pri opravljanju svojih nalog. Za vse spore v zvezi z odpravljanjem take škode je pristojno Sodišče Evropske unije.

2.   Osebna finančna in disciplinska odgovornost osebja organa do organa je urejena z ustreznimi določbami, ki veljajo za osebje organa.

Člen 56

Obveznost varovanja poslovne skrivnosti

1.   Za člane odbora nadzornikov in upravnega odbora, izvršnega direktorja in zaposlene v organu, vključno z uradniki, ki jih začasno napotijo države članice,
  in vse druge osebe, ki opravljajo naloge za organ na pogodbeni osnovi,
  tudi po prenehanju opravljanja njihovih dolžnosti veljajo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti v skladu s
  členom 339 PDEU
  in ustrezne določbe zadevne zakonodaje
  Unije
  .

V skladu s kadrovskimi predpisi iz člena 54 osebje po prenehanju mandata še vedno zavezuje dolžnost, da v zvezi s sprejemanjem nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravna pošteno in diskretno.

Države članice, institucije ali organi Unije ali kateri koli drug javni ali zasebni organ ne poskuša vplivati na člane osebja organa.

2.   Ne glede na primere, ki jih zajema kazensko pravo, se ne smejo nobene zaupne informacije, ki jih med opravljanju svojih dolžnosti prejmejo osebe iz odstavka 1, razkriti nobeni osebi ali organu, razen v obliki povzetka ali združeni obliki, pri čemer ni mogoče ugotoviti identitete posameznih finančnih institucij.

Poleg tega obveznost iz odstavka 1 in prvega pododstavka tega odstavka organu in nacionalnim nadzornim organom ne preprečuje, da te informacije uporabljajo za izvrševanje
  zakonodajnih aktov
  iz člena 1(2) in zlasti pri sodnih postopkih za sprejemanje odločitev.

3.   Odstavka 1 in 2 organu ne preprečujeta, da izmenjuje informacije z nacionalnimi nadzornimi organi v skladu s to uredbo in ostalo zakonodajo
  Unije
  , ki se uporablja za finančne institucije.

Za te informacije veljajo pogoji varovanja poslovne skrivnosti iz odstavkov 1 in 2. Organ v svojem notranjem poslovniku določi praktično ureditev za izvajanje pravil zaupnosti iz odstavkov 1 in 2.

4.   Organ uporablja Sklep Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (51).

Člen 57

Varstvo podatkov

Ta uredba ne posega v obveznosti držav članic v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na podlagi Direktive 95/46/ES ali obveznosti organa v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001 pri izpolnjevanju njegovih odgovornosti.

Člen 58

Dostop do dokumentov

1.   Za dokumente, ki jih ima organ, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001.

2.   Upravni odbor do 31. maja 2011 sprejme praktične ukrepe za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Odločitve, ki jih organ sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, so lahko predmet pritožbe varuhu človekovih pravic ali tožbe pri Sodišču Evropske unije, po potrebi po pritožbi pri odboru za pritožbe, v skladu s pogoji iz
  členov 228 in 263 PDEU
  .

Člen 59

Jezik

1.   Za organ se uporabljajo določbe Uredbe Sveta št. 1 (52).

2.   Notranjo ureditev glede rabe jezika v organu določi upravni odbor.

3.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje organa, zagotovi prevajalski center za organe Evropske unije.

Člen 60

Sporazum o sedežu

Potrebne določbe glede nastanitve organa v državi članici, kjer se nahaja njegov sedež, ter opreme, ki jo da na voljo ta država, ter posebna pravila, ki se v tej državi članici uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje organa in člane njihovih družin, so opredeljeni v sporazumu o sedežu med organom in to državo članico, ki se sklene po pridobitvi soglasja upravnega odbora.

Ta država članica zagotovi najboljše mogoče pogoje za zagotovitev uspešnega delovanja organa, vključno z večjezičnim šolanjem z evropsko vsebino in ustreznimi prometnimi povezavami.

Člen 61

Sodelovanje tretjih držav

1.
     V organu lahko sodelujejo tudi države, ki niso članice Evropske unije in so z
  Unijo
  sklenile sporazume, pri čemer so sprejele in uporabljajo zakonodajo
  Unije
  s področja pristojnosti organa, kot je navedena v členu 1(2).

1a.
     
  Organ lahko sodeluje s tretjimi državami, ki uporabljajo zakonodajo, ki je bila na področjih, za katera je pristojen organ, kot je navedeno v členu 1(2), priznana kot enakovredna, kot je določeno v mednarodnih sporazumih, ki jih je sklenila Unija v skladu s členom 216 PDEU.

2.
     V skladu z ustreznimi določbami teh sporazumov se določijo pravila, ki opredeljujejo zlasti naravo, obseg in procesne vidike vključitve teh držav v delo organa, vključno z določbami, ki zadevajo finančne prispevke in osebje. Z njimi se lahko omogoči sodelovanje v odboru nadzornikov v vlogi opazovalcev, vendar se zagotovi, da te države ne sodelujejo na nobeni razpravi v zvezi s posameznimi finančnimi institucijami, razen če za to obstaja neposreden interes.

POGLAVJE VIII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 62

Pripravljalni ukrepi

| -1. | Odbor CEIOPS v času od začetka veljavnosti te uredbe in do ustanovitve organa tesno sodeluje s Komisijo pri pripravi na zamenjavo odbora CEIOPS z organom. |
| --- | --- |

-1.

Odbor CEIOPS v času od začetka veljavnosti te uredbe in do ustanovitve organa tesno sodeluje s Komisijo pri pripravi na zamenjavo odbora CEIOPS z organom.

| 1. | Po ustanovitvi organa je
  Komisija ▐ odgovorna za upravno ureditev in začetno upravno delovanje organa, dokler ta ne doseže operativnih zmogljivosti.
  Zato lahko Komisija do takrat, ko izvršni direktor
  /izvršna direktorica
  prevzame svoje dolžnosti na podlagi imenovanja v odboru nadzornikov v skladu s členom 36, začasno določi uradnika za izpolnjevanje funkcij izvršnih direktorjev.
  To obdobje traja samo, dokler organ ne doseže operativnih zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna. |
| --- | --- |

1.

Po ustanovitvi organa je
  Komisija ▐ odgovorna za upravno ureditev in začetno upravno delovanje organa, dokler ta ne doseže operativnih zmogljivosti.

Zato lahko Komisija do takrat, ko izvršni direktor
  /izvršna direktorica
  prevzame svoje dolžnosti na podlagi imenovanja v odboru nadzornikov v skladu s členom 36, začasno določi uradnika za izpolnjevanje funkcij izvršnih direktorjev.
  To obdobje traja samo, dokler organ ne doseže operativnih zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna.

| 2. | Začasni izvršni direktor lahko odobri vsa plačila, ki se krijejo s sredstvi iz proračuna Unije, ko jih potrdi tudi upravni odbor, ter sklepa pogodbe, vključno s kadrovskimi pogodbami po sprejetju kadrovskega načrta organa. |
| --- | --- |

2.

Začasni izvršni direktor lahko odobri vsa plačila, ki se krijejo s sredstvi iz proračuna Unije, ko jih potrdi tudi upravni odbor, ter sklepa pogodbe, vključno s kadrovskimi pogodbami po sprejetju kadrovskega načrta organa.

| 3. | Odstavka 1 in 2 ne posegata v pristojnosti organa nadzornikov in upravnega odbora. |
| --- | --- |

3.

Odstavka 1 in 2 ne posegata v pristojnosti organa nadzornikov in upravnega odbora.

| 3a. | Organ je pravni naslednik odbora CEIOPS. Vsa upravičena sredstva in obveznosti ter vse že začete dejavnosti odbora CEIOPS se lahko samodejno prenesejo na organ. Neodvisen revizor pripravi izjavo, v kateri prikaže stanje v zvezi z zaključnimi sredstvi in obveznostmi odbora CEIOPS. To izjavo revidirajo in odobrijo člani odbora CEIOPS in Komisija, in sicer pred kakršnim koli prenosom sredstev in obveznosti. |
| --- | --- |

3a.

Organ je pravni naslednik odbora CEIOPS. Vsa upravičena sredstva in obveznosti ter vse že začete dejavnosti odbora CEIOPS se lahko samodejno prenesejo na organ. Neodvisen revizor pripravi izjavo, v kateri prikaže stanje v zvezi z zaključnimi sredstvi in obveznostmi odbora CEIOPS. To izjavo revidirajo in odobrijo člani odbora CEIOPS in Komisija, in sicer pred kakršnim koli prenosom sredstev in obveznosti.

Člen 63

Prehodne določbe o osebju

1.   Z odstopanjem od člena 54 vse pogodbe o zaposlitvi
  in pogodbe o napotitvi
  , ki jih sklene
  odbor CEIOPS
  ali njegov sekretariat ter so veljavne na datum začetka uporabe te uredbe, veljajo še naprej do dne, ko se iztečejo. Ni jih mogoče podaljšati.

2.   Vsem članom osebja ▐ iz odstavka 1 se zagotovi možnost, da sklenejo pogodbe za začasne uslužbence iz člena 2(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev za različne razrede, kot so predvideni v kadrovskem načrtu organa.

Po začetku veljavnosti te uredbe organ, pooblaščen za sklepanje pogodb, izvede notranji izbirni postopek, omejen na osebje
  odbora CEIOPS ali njegovega sekretariata
  ,
  kot je navedeno v odstavku 1,
  da se preverijo sposobnosti, učinkovitost in integriteta oseb, ki naj bi jih zaposlili.
  Pri notranjem izbirnem postopku se v celoti upoštevajo spretnosti in izkušnje, ki jih je posameznik pokazal pri svojem delu pred zaposlitvijo.

3.   Uspešnim kandidatom se glede na vrsto in stopnjo nalog, ki se bodo opravljale, ponudi pogodba za začasne uslužbence za obdobje, ki bo vsaj enako preostalemu obdobju iz prejšnje pogodbe.

4.   Za člane osebja s prejšnjimi pogodbami, ki se odločijo, da ne bodo zaprosili za pogodbe za začasne uslužbence, ali ki jim niso ponujene pogodbe za začasne uslužbence v skladu z odstavkom 2, se še naprej uporabljajo ustrezna nacionalna zakonodaja v zvezi s pogodbami o zaposlitvi in drugi ustrezni instrumenti.

Člen 63a

Nacionalne določbe

Države članice sprejmejo ustrezne določbe, ki zagotavljajo učinkovito uporabo te uredbe.

Člen 64

Spremembe

Sklep št.
  716/2009/ES
  se spremeni tako, da se
  odbor CEIOPS
  odstrani s seznama upravičencev iz oddelka B priloge k temu sklepu.

Člen 65

Razveljavitev

Sklep Komisije 2009/79/ES o ustanovitvi Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine se razveljavi
  z učinkom od 1. januarja 2011.

Člen 66

Klavzula o pregledu

| -1. | Komisija do ... (53) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne predloge za okrepitev nadzora nad institucijami, ki lahko pomenijo sistemsko tveganje iz člena 12b, in ustanovitev novega okvira za obvladovanje finančne krize, vključno z ureditvijo financiranja. |
| --- | --- |

-1.

Komisija do ... (53) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne predloge za okrepitev nadzora nad institucijami, ki lahko pomenijo sistemsko tveganje iz člena 12b, in ustanovitev novega okvira za obvladovanje finančne krize, vključno z ureditvijo financiranja.

| 1. | Komisija
  v (54) ...
  in vsaka tri leta po tem
  predloži Evropskemu parlamentu in Svetu potrebne predloge za zagotavljanje vzpostavitve zanesljivega okvira za reševanje, vključno s sistemi prispevkov finančnih institucij za omejevanje sistemskih tveganj, in
  objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri delovanju organa in postopkih, določenih v tej uredbi.
  V tem poročilu je med drugim ovrednoteno tudi:










  (a) | konvergenca, ki so jo dosegli pristojni organi pri nadzornih praksah; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija
  v (54) ...
  in vsaka tri leta po tem
  predloži Evropskemu parlamentu in Svetu potrebne predloge za zagotavljanje vzpostavitve zanesljivega okvira za reševanje, vključno s sistemi prispevkov finančnih institucij za omejevanje sistemskih tveganj, in
  objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri delovanju organa in postopkih, določenih v tej uredbi.
  V tem poročilu je med drugim ovrednoteno tudi:

(a)

konvergenca, ki so jo dosegli pristojni organi pri nadzornih praksah;

| (b) | delovanje kolegijev nadzornih organov; |
| --- | --- |

(b)

delovanje kolegijev nadzornih organov;

| (c) | napredek, dosežen pri konvergenci na področju preprečevanja, upravljanja in reševanja kriz, vključno z evropskimi mehanizmi financiranja; |
| --- | --- |

(c)

napredek, dosežen pri konvergenci na področju preprečevanja, upravljanja in reševanja kriz, vključno z evropskimi mehanizmi financiranja;

| (d) | ali bi bilo treba, zlasti glede na napredek, dosežen v zvezi z vprašanji iz točke (c), okrepiti vlogo organa pri nadzoru nad finančnimi institucijami, ki pomenijo sistemsko tveganje, in ali bi moral imeti nad njimi večja nadzorna pooblastila; |
| --- | --- |

(d)

ali bi bilo treba, zlasti glede na napredek, dosežen v zvezi z vprašanji iz točke (c), okrepiti vlogo organa pri nadzoru nad finančnimi institucijami, ki pomenijo sistemsko tveganje, in ali bi moral imeti nad njimi večja nadzorna pooblastila;

| (e) | uporabo zaščitne klavzule, ki jo določa člen 23. |
| --- | --- |

(e)

uporabo zaščitne klavzule, ki jo določa člen 23.

| 1a. | V poročilu iz odstavka 1 se tudi preuči, ali:










  (a) | je primerno organe prestaviti na en sam sedež, da bi dosegli boljše usklajevanje med njimi; |
| --- | --- | --- |

1a.

V poročilu iz odstavka 1 se tudi preuči, ali:

(a)

je primerno organe prestaviti na en sam sedež, da bi dosegli boljše usklajevanje med njimi;

| (b) | je ustrezno nadaljevati z ločenim nadzorom nad bančništvom, zavarovalništvom, poklicnimi pokojninami ter trgi vrednostnih papirjev in finančnimi trgi; |
| --- | --- |

(b)

je ustrezno nadaljevati z ločenim nadzorom nad bančništvom, zavarovalništvom, poklicnimi pokojninami ter trgi vrednostnih papirjev in finančnimi trgi;

| (c) | je ustrezno opravljati nadzor nad bonitetnim nadzorom in poslovanjem ločeno ali pa je bolje, če to počne isti nadzornik, |
| --- | --- |

(c)

je ustrezno opravljati nadzor nad bonitetnim nadzorom in poslovanjem ločeno ali pa je bolje, če to počne isti nadzornik,

| (d) | je primerno poenostaviti in okrepiti strukturo Evropskega sistema finančnega nadzora zaradi večje povezanosti med makro in mikro ravnjo ter evropskimi nadzornimi organi; |
| --- | --- |

(d)

je primerno poenostaviti in okrepiti strukturo Evropskega sistema finančnega nadzora zaradi večje povezanosti med makro in mikro ravnjo ter evropskimi nadzornimi organi;

| (e) | je razvoj Evropskega sistema finančnega nadzora skladen z globalnim razvojem; |
| --- | --- |

(e)

je razvoj Evropskega sistema finančnega nadzora skladen z globalnim razvojem;

| (f) | je znotraj Evropskega sistema finančnega nadzora dovolj različnosti in odličnosti; |
| --- | --- |

(f)

je znotraj Evropskega sistema finančnega nadzora dovolj različnosti in odličnosti;

| (g) | sta odgovornost in preglednost, povezani z zahtevami objave, primerni; |
| --- | --- |

(g)

sta odgovornost in preglednost, povezani z zahtevami objave, primerni;

| (h) | ima organ primeren sedež; |
| --- | --- |

(h)

ima organ primeren sedež;

| (i) | je potrebno na ravni EU oblikovati sklad za stabilnost zavarovanj kot najboljšo varovalo pred izkrivljanjem konkurence in najučinkovitejši način za spopadanje s neuspehom mednarodnih institucij. |
| --- | --- |

(i)

je potrebno na ravni EU oblikovati sklad za stabilnost zavarovanj kot najboljšo varovalo pred izkrivljanjem konkurence in najučinkovitejši način za spopadanje s neuspehom mednarodnih institucij.

| 2. | Poročilo in po potrebi vsi priloženi predlogi se posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

2.

Poročilo in po potrebi vsi priloženi predlogi se posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 67

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011
  , razen členov 62 ter 63(1) in (2), ki se uporabljata od datuma veljavnosti te uredbe
  .
  Organ se ustanovi na datum, ko se začne uporabljati ta uredba
  .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0170/2010).

1

(2)  Spremembe:
  krepki ležeči
  tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

2

krepki ležeči

(3)  Mnenje z dne 22. januarja 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL C, str.

4

(5)  UL C 13, 20. 1. 2010, str. 1.

5

(6)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ....

6

(7)  

  UL C 40, 7. 2. 2001, str. 453.

7

UL C 40, 7. 2. 2001, str. 453.

(8)  

  UL C 25 E, 29. 1. 2004, str. 394.

8

UL C 25 E, 29. 1. 2004, str. 394.

(9)  

  UL C 175 E, 10. 7. 2008, str. 392.

9

UL C 175 E, 10. 7. 2008, str. 392.

(10)  

  UL C 8 E, 14. 1. 2010, str. 26.

10

UL C 8 E, 14. 1. 2010, str. 26.

(11)  

  UL C 9 E, 15. 1. 2010, str. 48.

11

UL C 9 E, 15. 1. 2010, str. 48.

(12)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0251.

12

Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0251.

(13)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0279.

13

Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0279.

(14)  UL L 25, 29.1.2009, str. 23.

14

(15)  UL L 25, 29.1.2009, str. 28.

15

(16)  UL L 25, 29.1.2009, str. 18.

16

(17)  Prosimo, upoštevajte, da so direktive 64/225/EGS, 73/239/EGS, 73/240/EGS, 76/580/EGS, 78/473/EGS, 84/641/EGS, 87/344/EGS, 88/357/EGS, 92/49/EGS, 98/78/ES, 2001/17/ES, 2002/83/ES in 2005/68/ES del Solventnosti II (prenovitev) (Spremenjeni predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja) (prenovitev) (KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)), kar pomeni, da bodo razveljavljene z učinkom od 1. novembra 2012.

17

(18)  UL 56, 4.4.1964, str. 878.

18

(19)  UL L 228, 16.8.1973, str. 3.

19

(20)  UL L 228, 16.8.1973, str. 20.

20

(21)  UL L 189, 13.7.1976, str. 13.

21

(22)  UL L 151, 7.6.1978, str. 25.

22

(23)  UL L 339, 27.12.1984, str. 21.

23

(24)  UL L 185, 4.7.1987, str. 77.

24

(25)  UL L 172, 4.7.1988, str. 1.

25

(26)  UL L 228, 11.8.1992, str. 1.

26

(27)  UL L 330, 5.12.1998, str. 1.

27

(28)  UL L 110, 20.4.2001, str. 28.

28

(29)  UL L 345, 19.12.2002, str. 1.

29

(30)  UL L 9, 15.1.2003, str. 3.

30

(31)  UL L 235, 23.9.2003, str. 10.

31

(32)  UL L 35, 11.2.2003, str. 1.

32

(33)  

  UL L 345, 8.12.2006, str. 1.

33

UL L 345, 8.12.2006, str. 1.

(34)  

  UL L 267, 10.10.2009, str. 7.

34

UL L 267, 10.10.2009, str. 7.

(35)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

35

(36)  UL L 271, 9.10.2002, str. 16.

36

(37)  

  UL L 319, 5.12.2007, str. 1.

37

UL L 319, 5.12.2007, str. 1.

(38)  

  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

38

UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

(39)  

  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

39

UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

(40)  

  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

40

UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(41)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

41

(42)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

42

(43)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

43

(44)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

44

(45)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

45

(46)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

46

(47)  UL L 253, 25.9.2009, str. 8.

47

(48)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

48

(49)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

49

(50)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

50

(51)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

51

(52)  UL 17, 6.10.1958, str. 385/58.

52

(53)  
  Šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.

53

Šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.

(54)  
  Tri leta po datumu začetka uporabe te uredbe.

54

Tri leta po datumu začetka uporabe te uredbe.

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/446 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/446

---

Sreda, 7. julij 2010Kapitalske zahteve za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter nadzorniški pregled politik prejemkov ***I

P7_TA(2010)0274

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov (KOM(2009)0362 – C7-0096/2009 – 2009/0099(COD))

2011/C 351 E/40

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0362),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 47(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0096/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju členov 294(3) in 53 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 12. novembra 2009 (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2010 (2),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravne zadeve (A7-0205/2010),

| 1. | sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče na prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 291, 1.12.2009, str. 1.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Sreda, 7. julij 2010P7_TC1-COD(2009)0099

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. julija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi2010/76/EU.)

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/447 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/447

---

Sreda, 7. julij 2010Prenos posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko *

P7_TA(2010)0275

Predlog uredbe Sveta o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko (05551/2010 – C7-0014/2010 – 2009/0141(CNS))

2011/C 351 E/41

(Posebni zakonodajni postopek: posvetovanje)

Predlog je bil 7. julija 2010 spremenjen kot sledi (1):

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 1 a (novo) |
| | (1a) | Evropski parlament je dolgo pred finančno krizo večkrat pozval k okrepitvi resnično enakih konkurenčnih pogojev za vse akterje na ravni Unije, obenem pa je opozarjal na velike pomanjkljivosti v nadzoru Unije nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt (2), z dne 25. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji (3), z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) – Bela knjiga (4), z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (5), z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora (6), z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (7) ter z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (8)). |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

(1a)

Evropski parlament je dolgo pred finančno krizo večkrat pozval k okrepitvi resnično enakih konkurenčnih pogojev za vse akterje na ravni Unije, obenem pa je opozarjal na velike pomanjkljivosti v nadzoru Unije nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt (2), z dne 25. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji (3), z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) – Bela knjiga (4), z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (5), z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora (6), z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (7) ter z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (8)).

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a

| (8a) | Ukrepi za
  zbiranje informacij,
  določeni
  s to uredbo
  , so potrebni
  za izvedbo nalog ESRB
  in ne bi smeli posegati v pravni okvir evropskega statističnega sistema (ESS) in
  Evropskega sistema centralnih bank (ESCB)
  na področju statistike. Zato ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta ES št. 223/2009 z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki in
  Uredbo Sveta ES št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke. |
| --- | --- |

(8a)

Ukrepi za
  zbiranje informacij,
  določeni
  s to uredbo
  , so potrebni
  za izvedbo nalog ESRB
  in ne bi smeli posegati v pravni okvir evropskega statističnega sistema (ESS) in
  Evropskega sistema centralnih bank (ESCB)
  na področju statistike. Zato ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta ES št. 223/2009 z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki in
  Uredbo Sveta ES št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke.

| (8a) | Evropski centralni banki (ECB)bi bilo treba zaupati naloga zagotavljanja statistične podpore Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB). Za
  zbiranje
  in obdelavo
  informacij,
  kot sta določena
  s to uredbo
  in potrebna
  za izvedbo nalog ESRB
  , bi bilo treba uporabljati člen 5 statuta
  Evropskega sistema centralnih bank (ESCB)
  in ECB ter
  Uredbo Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke
   (9)
  . Glede na to Evropska centralna banka ali Evropski sistem centralnih bank omogočita dostop do zbranih zaupnih statističnih podatkov Evropskemu odboru za sistemska tveganja. |
| --- | --- |

(8a)

Evropski centralni banki (ECB)bi bilo treba zaupati naloga zagotavljanja statistične podpore Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB). Za
  zbiranje
  in obdelavo
  informacij,
  kot sta določena
  s to uredbo
  in potrebna
  za izvedbo nalog ESRB
  , bi bilo treba uporabljati člen 5 statuta
  Evropskega sistema centralnih bank (ESCB)
  in ECB ter
  Uredbo Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke
   (9)
  . Glede na to Evropska centralna banka ali Evropski sistem centralnih bank omogočita dostop do zbranih zaupnih statističnih podatkov Evropskemu odboru za sistemska tveganja.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Predsednik ESRB je predsednik ECB. Njegov/njen mandat poteka istočasno kot njegov/njen mandat predsednika/predsednice ECB.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 b (novo)

1b.
     
  Prvega podpredsednika izvolijo člani Razširjenega sveta ECB za čas trajanja mandata, ki je enak njegovemu ali njenemu članstvu v Razširjenem svetu, pri čemer se upošteva potreba po uravnoteženi zastopanosti držav članic, ki so znotraj euroobmočja in tistih, ki niso del euroobmočja. On ali ona je lahko ponovno izvoljen/a.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 c (novo)

1c.
     
  Drugi podpredsednik je predsednik skupnega odbora evropskih nadzornih organov (skupni odbor), ustanovljen s členom 40 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], Uredbe (EU) št. .../2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. .../2010 [EBA] („skupni odbor“).

Sprememba 6

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 d (novo)

1d.
     
  Pred prevzemom dolžnosti predsednik in prvi podpredsednik Evropskemu parlamentu med javno predstavitvijo predstavita, kako nameravata izpolnjevati svoje dolžnosti v skladu s to uredbo. Drugi podpredsednik se predstavi Evropskemu parlamentu kot predsednik skupnega odbora.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 e (novo)

1e.
     
  Predsednik predseduje sejam splošnega odbora in pripravljalnega odbora.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 f (novo)

1f.
     
  Podpredsedniki predsedujejo splošnemu odboru in pripravljalnemu odboru po prednostnem vrstnem redu, kadar se predsednik ne more udeležiti seje.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 g (novo)

1g.
     
  Če podpredsedniki ne morejo opravljati svojih nalog, se izvolijo novi podpredsedniki v skladu z odstavkoma 1b in 1c.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 h (novo)

1h.
     
  Predsednik opravlja vlogo zunanjega zastopnika ESRB.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 i (novo)

1i.
     
  Predsednik je povabljen na letno obravnavo v Evropskem parlamentu ob objavi letnega poročila ESRB, in sicer v drugačnih okoliščinah, kot je dialog o monetarni politiki med Evropskim parlamentom in predsednikom ECB.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 2 – uvodni del

Evropska centralna banka
  opravlja naloge sekretariata, ki s tem ESRB zagotavlja analitično, statistično, logistično in upravno podporo. Naloge sekretariata,
  kot so opredeljene v členu
  4(4) Uredbe XXXX, vključujejo zlasti:

ECB
  opravlja naloge sekretariata, ki s tem ESRB zagotavlja analitično, statistično, logistično in upravno podporo.
  Sekretariat prav tako pripravi tehnične nasvete Evropskega nadzornega organa, nacionalnih centralnih bank in nacionalnih nadzornikov. Sekretariat je odgovoren tudi za vse kadrovske zadeve.
  Naloge sekretariata
  iz člena
  4(4) Uredbe (EU) št .../2010 [ESRB], vključujejo zlasti:

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 2 – točka e

| (e) | podpiranje dela splošnega odbora, pripravljalnega odbora in svetovalnega
  tehničnega
  odbora . |
| --- | --- |

(e)

podpiranje dela splošnega odbora, pripravljalnega odbora in svetovalnega
  tehničnega
  odbora .

| (e) | podpiranje dela splošnega odbora, pripravljalnega odbora in svetovalnega
  znanstvenega
  odbora ; |
| --- | --- |

(e)

podpiranje dela splošnega odbora, pripravljalnega odbora in svetovalnega
  znanstvenega
  odbora ;

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 2 – točka e a (novo)

| (ea) | zagotavljanje informacij evropskim nadzornim organom, kadar je to potrebno. |
| --- | --- |

(ea)

zagotavljanje informacij evropskim nadzornim organom, kadar je to potrebno.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

1.   ECB zagotovi zadostne kadrovske in finančne vire za opravljanje nalog sekretariata.

1.   ECB zagotovi zadostne kadrovske in finančne vire za opravljanje nalog sekretariata.
  ECB zagotovi, da ima sekretariat visoko-kakovostno osebje, ki na splošno odraža širši cilj ESRB in sestavo splošnega odbora. ECB zagotovi pravično financiranje sekretariata iz svojih sredstev.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

(2)   Vodjo sekretariata imenuje ECB
  po posvetovanju
  s splošnim odborom ESRB.

(2)   Vodjo sekretariata imenuje ECB
  na predlog
  splošnega odbora ESRB.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Člani sekretariata ne razkrivajo informacij, ki so poslovna skrivnost, niti po izteku mandata v skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. .../2010 [ESRB], da se uresniči cilj iz člena 6 te uredbe.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

2.   Vodja sekretariata ali njegov predstavnik se udeleži sej splošnega odbora, pripravljalnega odbora in svetovalnega
  tehničnega
  odbora ESRB.

2.   Vodja sekretariata ali njegov predstavnik se udeleži sej splošnega odbora, pripravljalnega odbora in svetovalnega
  znanstvenega
  odbora ESRB.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Sekretariat lahko evropske nadzorne organe zaprosi za informacije o finančnih institucijah ali trgih v individualni, povzeti ali skupinski obliki, ki so pomembne za naloge ESRB, in v primerih, podrobneje opredeljenih v členu 15 Uredbe (ES) št. .../2010 [ESRB], nacionalne nadzorne organe, nacionalne centralne banke ali druge organe držav članic ali neposredno druge finančne institucije na podlagi utemeljene zahteve.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 b (novo)

2b.
     
  Informacije iz odstavka 2 lahko vključujejo podatke, ki se nanašajo na evropski gospodarski prostor, Unijo ali euroobmočje in nacionalne zbirne ali posamezne podatke. Nacionalni podatki se zberejo samo na obrazloženo zahtevo. Sekretariat pred vložitvijo prošnje za podatke najprej upošteva obstoječe statistične podatke, ki jih pridobivata, širita in razvijata evropski statistični sistem in ESRB, nato pa se posvetuje z zadevnim evropskim nadzornim organom in tako zagotovi sorazmernost prošnje.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 7

Svet
  preuči
  to uredbo
  tri leta po datumu, določenem v členu 8,
  na podlagi poročila Komisije in se po prejemu mnenja ECB
  in evropskih nadzornih organov odloči
  , ali je treba
  to uredbo
  revidirati.

Evropski parlament in
  Svet
  preučita
  to uredbo
  v ... (10)

  na podlagi poročila Komisije in se po prejemu mnenja ECB
  odločita
  , ali je treba revidirati
  cilje in organizacijo ESRB.

Poročilo zlasti oceni, ali:

| (a) | je primerno poenostaviti in okrepiti strukturo evropskega sistema finančnega nadzora za boljšo usklajenost med makro in mikro ravnmi kot tudi med evropskimi nadzornimi organi; |
| --- | --- |

(a)

je primerno poenostaviti in okrepiti strukturo evropskega sistema finančnega nadzora za boljšo usklajenost med makro in mikro ravnmi kot tudi med evropskimi nadzornimi organi;

| (b) | je ustrezno okrepiti ureditvena pooblastila evropskih nadzornih organov; |
| --- | --- |

(b)

je ustrezno okrepiti ureditvena pooblastila evropskih nadzornih organov;

| (c) | je razvoj evropskega sistema finančnega nadzora skladen z globalnimi razvoji tega področja; |
| --- | --- |

(c)

je razvoj evropskega sistema finančnega nadzora skladen z globalnimi razvoji tega področja;

| (d) | je znotraj Evropskega sistema finančnega nadzora dovolj različnosti in odličnosti; |
| --- | --- |

(d)

je znotraj Evropskega sistema finančnega nadzora dovolj različnosti in odličnosti;

| (e) | sta odgovornost in preglednost zahtev glede objav primerni. |
| --- | --- |

(e)

sta odgovornost in preglednost zahtev glede objav primerni.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0167/2010).

(2)  

  UL C 40, 7.2.2001, str. 453.

(3)  

  UL C 25 E, 29.1.2004, str. 394.

(4)  
  UL C 175 E, 10.7.2008, str. xx.

(5)  

  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 26.

(6)  

  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 48.

(7)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0251.

(8)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0279.

(9)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

(10)  
  Tri leta po začetka veljavnosti te uredbe
  .

---

Četrtek, 8. julij 2010

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/453 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/453

---

Četrtek, 8. julij 2010Sporazum med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov o sporočilih glede finančnih plačil iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti ***

P7_TA(2010)0279

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov o sporočilih glede finančnih plačil iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (11222/1/2010/REV 1 in COR 1 – C7-0158/2010 – 2010/0178(NLE))

2011/C 351 E/42

(Odobritev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka Sklepa Sveta (11222/1/2010/REV 1 in COR 1),

ob upoštevanju besedila Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in posredovanju podatkov o finančnih transakcijah iz Evropske unije Združenim državam Amerike za namene programa za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, ki je priložen navedenemu osnutku Sklepa Sveta,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o priporočilu Komisije Svetu, naj odobri začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o posredovanju podatkov o finančnih transakcijah ministrstvu za finance Združenih držav za preprečevanje terorizma oziroma njegovega financiranja in boj proti njemu (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 22. junija 2010 (2),

ob upoštevanju mnenja, ki sta ga 25. junija 2010 izrazili delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29 in delovna skupina za policijo in pravosodje,

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 218(6), drugi pododstavek, (a) v povezavi s členom 87(2), točka (a) in členom 88(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7–0158/2010),

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) svojega poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0224/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | poziva Komisijo, da skladno s členom 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, po katerem morajo osebne podatke nadzorovati neodvisni organi, v najkrajšem možnem času Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga tri kandidate za vlogo neodvisne osebe v skladu s členom 12(1) sporazuma; opozarja, da mora biti postopek smiselno enak tistemu, ki sta ga Evropski parlament in Svet uporabila pri imenovanju Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu, kot določa Uredba (ES) št. 45/2001 (3), s katero se izvaja člen 286 Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, da skladno s členom 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, po katerem morajo osebne podatke nadzorovati neodvisni organi, v najkrajšem možnem času Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga tri kandidate za vlogo neodvisne osebe v skladu s členom 12(1) sporazuma; opozarja, da mora biti postopek smiselno enak tistemu, ki sta ga Evropski parlament in Svet uporabila pri imenovanju Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu, kot določa Uredba (ES) št. 45/2001 (3), s katero se izvaja člen 286 Pogodbe ES;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi Združenih držav Amerike; obenem naroči predsedniku, naj vzpostavi medparlamentarni dialog s predsednikom predstavniškega doma Združenih držav in začasnim predsednikom senata Združenih držav o prihodnjem okvirnem sporazumu o varstvu podatkov med Evropsko unijo in Združenimi državami. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi Združenih držav Amerike; obenem naroči predsedniku, naj vzpostavi medparlamentarni dialog s predsednikom predstavniškega doma Združenih držav in začasnim predsednikom senata Združenih držav o prihodnjem okvirnem sporazumu o varstvu podatkov med Evropsko unijo in Združenimi državami.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0143.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(3)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

---

| 2.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/454 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/454

---

Četrtek, 8. julij 2010Evropska služba za zunanje delovanje *

P7_TA(2010)0280

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o predlogu sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (08029/2010 – C7-0090/2010 – 2010/0816(NLE))

2011/C 351 E/43

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (08029/2010)

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice na plenarni seji Evropskega parlamenta dne 8. julija 2010 o osnovni organizaciji centralne uprave ESZD,

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice o politični odgovornosti,

ob upoštevanju člena 27(3) Pogodbe o Evropski uniji, v skladu s katerim se je Parlament posvetoval s Svetom (C7-0090/2010),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za ustavne zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0228/2010),

| 1. | odobri predlog visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, kakor je bil spremenjen;

| 2. | je odločen okrepiti sodelovanje z nacionalnimi parlamenti držav članic, kakor določa Pogodba, na področju zunanjega delovanja Unije in zlasti v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko; |
| --- | --- |

2.

je odločen okrepiti sodelovanje z nacionalnimi parlamenti držav članic, kakor določa Pogodba, na področju zunanjega delovanja Unije in zlasti v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko;

| 3. | meni, da bi morale spremembe finančne uredbe poleg sedanjega sklepa Sveta nadalje opredeliti vlogo Komisije glede nadaljnjega prenosa pooblastil vodjem delegacije za uporabo sredstev za poslovanje, in zlasti tudi v finančni uredbi zagotoviti, da Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da nadaljnji prenos pooblastil ne bo vplival na postopek razrešnice; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morale spremembe finančne uredbe poleg sedanjega sklepa Sveta nadalje opredeliti vlogo Komisije glede nadaljnjega prenosa pooblastil vodjem delegacije za uporabo sredstev za poslovanje, in zlasti tudi v finančni uredbi zagotoviti, da Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da nadaljnji prenos pooblastil ne bo vplival na postopek razrešnice;

| 4. | poziva Komisijo, naj v svoj celovit delovni dokument o odhodkih v zvezi z zunanjim delovanjem Unije, ki naj bo zasnovan skupaj s predlogom proračuna EU, vključi podrobnosti, med drugim v zvezi z organizacijskimi shemami delegacij Unije in stroški za zunanje delovanje za posamezne države in misije; poudarja, da namerava ustrezno spremeniti finančno uredbo; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v svoj celovit delovni dokument o odhodkih v zvezi z zunanjim delovanjem Unije, ki naj bo zasnovan skupaj s predlogom proračuna EU, vključi podrobnosti, med drugim v zvezi z organizacijskimi shemami delegacij Unije in stroški za zunanje delovanje za posamezne države in misije; poudarja, da namerava ustrezno spremeniti finančno uredbo;

| 5. | poudarja, da v primeru sporov glede navodil Komisije vodjem delegacij EU, ki so v skladu s členom 221(2) PDEU pod vodstvom visokega predstavnika, in v primeru nesoglasij med visokim predstavnikom in komisarji, pristojnimi za načrtovanje instrumentov zunanje pomoči, končno odločitev sprejme kolegij komisarjev; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da v primeru sporov glede navodil Komisije vodjem delegacij EU, ki so v skladu s členom 221(2) PDEU pod vodstvom visokega predstavnika, in v primeru nesoglasij med visokim predstavnikom in komisarji, pristojnimi za načrtovanje instrumentov zunanje pomoči, končno odločitev sprejme kolegij komisarjev;

| 6. | poziva visoko predstavnico, naj zagotovi, da se določbe iz člena 6 sklepa Sveta, po katerih naj bi bilo vsaj 60 % vsega osebja ESZD na ravni AD stalnih uradnikov EU, odražajo na vseh stopnjah hierarhije ESZD; |
| --- | --- |

6.

poziva visoko predstavnico, naj zagotovi, da se določbe iz člena 6 sklepa Sveta, po katerih naj bi bilo vsaj 60 % vsega osebja ESZD na ravni AD stalnih uradnikov EU, odražajo na vseh stopnjah hierarhije ESZD;

| 7. | meni, da bi morali dodatni posebni ukrepi, predvideni v členu 6(6) sklepa Sveta za krepitev geografskega ravnovesja in uravnotežene zastopanosti spolov v zvezi z geografskim ravnovesjem vključevati ukrepe, podobne tistim iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 401/2004 (1); |
| --- | --- |

7.

meni, da bi morali dodatni posebni ukrepi, predvideni v členu 6(6) sklepa Sveta za krepitev geografskega ravnovesja in uravnotežene zastopanosti spolov v zvezi z geografskim ravnovesjem vključevati ukrepe, podobne tistim iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 401/2004 (1);

| 8. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 9. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava spremeniti predlog visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava spremeniti predlog visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje stališče parlamenta Svetu, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisiji. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje stališče parlamenta Svetu, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisiji.

---

(1)  Uredba Sveta (Es, Euratom) št. 401/2004 z dne 23. februarja 2004 o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov Evropskih skupnosti zaradi pristopa Cipra, Češke, Estonije, Madžarske, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (UL L 67, 5.3.2004, str. 1).

---

Četrtek, 8. julij 2010P7_TC1-NLE(2010)0816

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v dne 8. julija 2010 z namenom sprejetja Sklepa Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 27(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko („v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik“) (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju odobritve Komisije (1),

Ob upoštevanju:

| (1) | Namen tega sklepa je opredelitev organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD), ki je funkcijsko samostojno telo Unije pod vodstvom visokega predstavnika, ustanovljeno s členom 27(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), kakor je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo.
  Sklep in zlasti navedba naziva „visoki predstavnik“ se razlaga v skladu z njegovimi različnimi funkcijami iz člena 18 PEU. |
| --- | --- |

(1)

Namen tega sklepa je opredelitev organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD), ki je funkcijsko samostojno telo Unije pod vodstvom visokega predstavnika, ustanovljeno s členom 27(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), kakor je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo.
  Sklep in zlasti navedba naziva „visoki predstavnik“ se razlaga v skladu z njegovimi različnimi funkcijami iz člena 18 PEU.

| (2) | Unija v skladu z drugim pododstavkom člena 21(3) PEU skrbi za usklajenost različnih področij svojega delovanja in usklajenost teh s svojimi drugimi politikami. Svet in Komisija bosta ob pomoči visokega predstavnika zagotavljala to usklajevanje in medsebojno sodelovala v ta namen. |
| --- | --- |

(2)

Unija v skladu z drugim pododstavkom člena 21(3) PEU skrbi za usklajenost različnih področij svojega delovanja in usklajenost teh s svojimi drugimi politikami. Svet in Komisija bosta ob pomoči visokega predstavnika zagotavljala to usklajevanje in medsebojno sodelovala v ta namen.

| (3) | ESZD bo visokemu predstavniku
  , ki je tudi podpredsednik Komisije in predsednik Sveta za zunanje zadeve,
  pomagala izpolnjevati njegove naloge vodenja skupne zunanje in varnostne politike Evropske unije in zagotavljanja usklajenega zunanjega delovanja EU
  , kakor je navedeno predvsem v členih 18 in 27 PEU
  . ESZD bo visokemu predstavniku pomagala v funkciji predsednika Sveta za zunanje zadeve, pri čemer ne bo posegala v običajne naloge generalnega sekretariata Sveta. ESZD bo visokemu predstavniku pomagala tudi v funkciji podpredsednika Komisije, in sicer v okviru njegovih pristojnosti v Komisiji pri obveznostih Komisije na področju zunanjih odnosov in pri usklajevanju drugih vidikov zunanjega delovanja Unije, pri čemer ne bo posegala v običajne naloge služb Komisije. |
| --- | --- |

(3)

ESZD bo visokemu predstavniku
  , ki je tudi podpredsednik Komisije in predsednik Sveta za zunanje zadeve,
  pomagala izpolnjevati njegove naloge vodenja skupne zunanje in varnostne politike Evropske unije in zagotavljanja usklajenega zunanjega delovanja EU
  , kakor je navedeno predvsem v členih 18 in 27 PEU
  . ESZD bo visokemu predstavniku pomagala v funkciji predsednika Sveta za zunanje zadeve, pri čemer ne bo posegala v običajne naloge generalnega sekretariata Sveta. ESZD bo visokemu predstavniku pomagala tudi v funkciji podpredsednika Komisije, in sicer v okviru njegovih pristojnosti v Komisiji pri obveznostih Komisije na področju zunanjih odnosov in pri usklajevanju drugih vidikov zunanjega delovanja Unije, pri čemer ne bo posegala v običajne naloge služb Komisije.

| (4) | Ko ESZD prispeva k zunanjim programom sodelovanja, bi si morala prizadevati zagotoviti, da ti programi ustrezajo ciljem zunanjega delovanja, navedenim v členu 21 PEU, še zlasti tistim iz odstavka 2(d), in da upoštevajo cilje razvojne politike EU v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). V tej zvezi bi se ESZD morala zavzemati tudi za uresničevanje ciljev evropskega soglasja o razvoju in evropskega soglasja o humanitarni pomoči. |
| --- | --- |

(4)

Ko ESZD prispeva k zunanjim programom sodelovanja, bi si morala prizadevati zagotoviti, da ti programi ustrezajo ciljem zunanjega delovanja, navedenim v členu 21 PEU, še zlasti tistim iz odstavka 2(d), in da upoštevajo cilje razvojne politike EU v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). V tej zvezi bi se ESZD morala zavzemati tudi za uresničevanje ciljev evropskega soglasja o razvoju in evropskega soglasja o humanitarni pomoči.

| (5) | Lizbonska pogodba določa, da mora biti ESZD pripravljena za delovanje v najkrajšem možnem času po začetku veljavnosti te Pogodbe, če naj se začnejo izvajati njene določbe. |
| --- | --- |

(5)

Lizbonska pogodba določa, da mora biti ESZD pripravljena za delovanje v najkrajšem možnem času po začetku veljavnosti te Pogodbe, če naj se začnejo izvajati njene določbe.

| (6) | Evropski parlament bo poleg zakonodajne in proračunske funkcije, kakor določata Pogodbi, v celoti opravljal tudi svojo funkcijo na področju zunanjega delovanja Unije, vključno s funkcijo političnega nadzora, kakor je predvideno v členu 14(1) PEU. Poleg tega se bo visoki predstavnik v skladu s členom 36 PEU redno posvetoval z Evropskim parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah SZVP, obenem pa bo tudi poskrbel, da se mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo. Pri tem bo visokemu predstavniku pomagala ESZD.
  Posebna ureditev bi bila potrebna v zvezi z dostopom poslancev Evropskega parlamenta do tajnih dokumentov in podatkov na področju SZVP. Do sprejetja take ureditve se bodo uporabljale veljavne določbe iz medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2002 o tajnih dokumentih in podatkih na področju EVOP. |
| --- | --- |

(6)

Evropski parlament bo poleg zakonodajne in proračunske funkcije, kakor določata Pogodbi, v celoti opravljal tudi svojo funkcijo na področju zunanjega delovanja Unije, vključno s funkcijo političnega nadzora, kakor je predvideno v členu 14(1) PEU. Poleg tega se bo visoki predstavnik v skladu s členom 36 PEU redno posvetoval z Evropskim parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah SZVP, obenem pa bo tudi poskrbel, da se mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo. Pri tem bo visokemu predstavniku pomagala ESZD.
  Posebna ureditev bi bila potrebna v zvezi z dostopom poslancev Evropskega parlamenta do tajnih dokumentov in podatkov na področju SZVP. Do sprejetja take ureditve se bodo uporabljale veljavne določbe iz medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2002 o tajnih dokumentih in podatkih na področju EVOP.

| (7) | Visoki predstavnik ali njegov namestnik bi morala izpolnjevati obveznosti iz ustanovnih aktov Evropske obrambne agencije, Satelitskega centra Evropske unije, Inštituta Evropske unije za varnostne študije in Evropske akademije za varnost in obrambo. ESZD bi morala tem subjektom zagotoviti podporo, ki jo trenutno zagotavlja generalni sekretariat Sveta. |
| --- | --- |

(7)

Visoki predstavnik ali njegov namestnik bi morala izpolnjevati obveznosti iz ustanovnih aktov Evropske obrambne agencije, Satelitskega centra Evropske unije, Inštituta Evropske unije za varnostne študije in Evropske akademije za varnost in obrambo. ESZD bi morala tem subjektom zagotoviti podporo, ki jo trenutno zagotavlja generalni sekretariat Sveta.

| (8) | Treba bi bilo sprejeti določbe o osebju ESZD in postopku njegovega zaposlovanja
  , če so take določbe potrebne za vzpostavitev organizacije in delovanja ESZD. Vzporedno bi bilo treba v skladu s členom 336 PDEU spremeniti kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti („kadrovski predpisi“) in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev navedenih skupnosti („CEOS“) brez poseganja v člen 298 PDEU
  . ESZD bi bilo treba v zvezi z njegovim osebjem obravnavati kot institucijo v smislu kadrovskih predpisov. ▐ Visoki predstavnik bo organ za imenovanja tako za uradnike, za katere veljajo kadrovski predpisi ▐, kot za uslužbence, za katere veljajo pogoji
  CEOS
  . O številu uradnikov in drugih uslužbencev ESZD se bo vsako leto odločalo v proračunskem postopku, dogovor pa bo vključen v organizacijsko shemo. |
| --- | --- |

(8)

Treba bi bilo sprejeti določbe o osebju ESZD in postopku njegovega zaposlovanja
  , če so take določbe potrebne za vzpostavitev organizacije in delovanja ESZD. Vzporedno bi bilo treba v skladu s členom 336 PDEU spremeniti kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti („kadrovski predpisi“) in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev navedenih skupnosti („CEOS“) brez poseganja v člen 298 PDEU
  . ESZD bi bilo treba v zvezi z njegovim osebjem obravnavati kot institucijo v smislu kadrovskih predpisov. ▐ Visoki predstavnik bo organ za imenovanja tako za uradnike, za katere veljajo kadrovski predpisi ▐, kot za uslužbence, za katere veljajo pogoji
  CEOS
  . O številu uradnikov in drugih uslužbencev ESZD se bo vsako leto odločalo v proračunskem postopku, dogovor pa bo vključen v organizacijsko shemo.

| (9) | Člani osebja ESZD pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upoštevajo zgolj interese Unije. |
| --- | --- |

(9)

Člani osebja ESZD pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upoštevajo zgolj interese Unije.

| (10) | Zaposlovanje bo temeljilo na zaslugah in zagotavljalo primerno geografsko uravnoteženost in uravnoteženost na podlagi spola. Osebje ESZD naj bo sestavljeno po načelu smiselne zastopanosti predstavnikov vseh držav članic. Pregled, predviden za leto 2013, naj zajame tudi to zadevo, po potrebi vključno s predlogi za dodatne posebne ukrepe za popravo morebitnih neravnovesij. |
| --- | --- |

(10)

Zaposlovanje bo temeljilo na zaslugah in zagotavljalo primerno geografsko uravnoteženost in uravnoteženost na podlagi spola. Osebje ESZD naj bo sestavljeno po načelu smiselne zastopanosti predstavnikov vseh držav članic. Pregled, predviden za leto 2013, naj zajame tudi to zadevo, po potrebi vključno s predlogi za dodatne posebne ukrepe za popravo morebitnih neravnovesij.

| (11) | ESZD bodo v skladu s členom 27(3) PEU sestavljali uradniki generalnega sekretariata Sveta in Komisije pa tudi osebje, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic. V ta namen bodo zadevni oddelki in funkcije generalnega sekretariata Sveta in Komisije preneseni na ESZD, skupaj z uradniki in začasnimi uslužbenci, ki zasedajo delovno mesto v okviru takih oddelkov ali funkcij. Pred 1. julijem 2013 bodo v ESZD zaposleni izključno uradniki iz generalnega sekretariata Sveta in Komisije pa tudi osebje, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic. Po tem datumu bi morali imeti vsi uradniki in drugi uslužbenci Evropske unije možnost, da se prijavijo na prosta delovna mesta v ESZD. |
| --- | --- |

(11)

ESZD bodo v skladu s členom 27(3) PEU sestavljali uradniki generalnega sekretariata Sveta in Komisije pa tudi osebje, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic. V ta namen bodo zadevni oddelki in funkcije generalnega sekretariata Sveta in Komisije preneseni na ESZD, skupaj z uradniki in začasnimi uslužbenci, ki zasedajo delovno mesto v okviru takih oddelkov ali funkcij. Pred 1. julijem 2013 bodo v ESZD zaposleni izključno uradniki iz generalnega sekretariata Sveta in Komisije pa tudi osebje, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic. Po tem datumu bi morali imeti vsi uradniki in drugi uslužbenci Evropske unije možnost, da se prijavijo na prosta delovna mesta v ESZD.

| (12) | ESZD lahko v posebnih primerih pomagajo napoteni nacionalni strokovnjaki s specialističnim znanjem, o čemer odloča visoki predstavnik. Napoteni nacionalni strokovnjaki ne bodo šteli kot del tretjine osebja iz držav članic, ki naj bi jo to predstavljalo, ko bo ESZD dosegla polno zasedenost. Njihova premestitev v fazi vzpostavljanja ESZD ne bo samodejna, temveč bodo morali z njo soglašati organi oblasti njihove matične države članice. Ob poteku pogodbe napotenega nacionalnega strokovnjaka, ki je bil v skladu s členom 7 premeščen v ESZD, se funkcija spremeni v mesto začasnega uslužbenca, če napoteni nacionalni strokovnjak opravlja funkcijo, ki ustreza funkciji, ki jo običajno opravlja osebje na ravni AD, pod pogojem, da je v organizacijski shemi predvideno ustrezno mesto. |
| --- | --- |

(12)

ESZD lahko v posebnih primerih pomagajo napoteni nacionalni strokovnjaki s specialističnim znanjem, o čemer odloča visoki predstavnik. Napoteni nacionalni strokovnjaki ne bodo šteli kot del tretjine osebja iz držav članic, ki naj bi jo to predstavljalo, ko bo ESZD dosegla polno zasedenost. Njihova premestitev v fazi vzpostavljanja ESZD ne bo samodejna, temveč bodo morali z njo soglašati organi oblasti njihove matične države članice. Ob poteku pogodbe napotenega nacionalnega strokovnjaka, ki je bil v skladu s členom 7 premeščen v ESZD, se funkcija spremeni v mesto začasnega uslužbenca, če napoteni nacionalni strokovnjak opravlja funkcijo, ki ustreza funkciji, ki jo običajno opravlja osebje na ravni AD, pod pogojem, da je v organizacijski shemi predvideno ustrezno mesto.

| (13) | Komisija in ESZD se bosta dogovorili o podrobnostih izdajanja navodil Komisije za delegacije. V njih bi bilo treba predvideti zlasti, da Komisija, kadar daje navodila delegacijam, istočasno zagotovi izvod teh navodil vodji delegacije in centralni upravi ESZD. |
| --- | --- |

(13)

Komisija in ESZD se bosta dogovorili o podrobnostih izdajanja navodil Komisije za delegacije. V njih bi bilo treba predvideti zlasti, da Komisija, kadar daje navodila delegacijam, istočasno zagotovi izvod teh navodil vodji delegacije in centralni upravi ESZD.

| (14) | Spremeniti bi bilo treba
  finančno uredbo, ▐ da ▐ se ESZD
  vključi
  v
  člen 1
  finančne uredbe s posebnim oddelkom v proračunu Unije.
  V skladu z veljavnimi pravili in kakor pri drugih institucijah bo del letnega poročila Računskega sodišča namenjen tudi ESZD, ESZD pa se bo odzivala na taka poročila.
  Za ESZD veljajo postopki v zvezi z razrešnico, kot je določeno v členu 319
  PDEU
  in v členih 145 do 147 finančne uredbe.
  Visoki predstavnik bo Evropskemu parlamentu zagotovil vso podporo, potrebno za uveljavitev pravice Evropskega parlamenta kot organa, ki da razrešnico. Izvajanje operativnega proračuna bo v pristojnosti Komisije v skladu s členom 317 PDEU. Sklepi, ki imajo finančne posledice, bodo zlasti skladni s pristojnostmi iz naslova IV finančne uredbe, predvsem člena 75 uredbe glede odhodkov in členov 64 do 68 glede odgovornosti finančnih akterjev. |
| --- | --- |

(14)

Spremeniti bi bilo treba
  finančno uredbo, ▐ da ▐ se ESZD
  vključi
  v
  člen 1
  finančne uredbe s posebnim oddelkom v proračunu Unije.
  V skladu z veljavnimi pravili in kakor pri drugih institucijah bo del letnega poročila Računskega sodišča namenjen tudi ESZD, ESZD pa se bo odzivala na taka poročila.
  Za ESZD veljajo postopki v zvezi z razrešnico, kot je določeno v členu 319
  PDEU
  in v členih 145 do 147 finančne uredbe.
  Visoki predstavnik bo Evropskemu parlamentu zagotovil vso podporo, potrebno za uveljavitev pravice Evropskega parlamenta kot organa, ki da razrešnico. Izvajanje operativnega proračuna bo v pristojnosti Komisije v skladu s členom 317 PDEU. Sklepi, ki imajo finančne posledice, bodo zlasti skladni s pristojnostmi iz naslova IV finančne uredbe, predvsem člena 75 uredbe glede odhodkov in členov 64 do 68 glede odgovornosti finančnih akterjev.

| (15) | Pri vzpostavitvi ESZD bi morali upoštevati načelo stroškovne učinkovitosti s ciljem proračunske nevtralnosti. V ta namen bo treba uporabiti prehodno ureditev in postopno krepitev zmogljivosti. Izogibati se je treba nepotrebnemu podvajanju nalog, funkcij in virov z drugimi strukturami. Uporabiti bi bilo treba vse priložnosti za racionalizacijo. Poleg tega bo potrebno omejeno število dodatnih delovnih mest za začasne uslužbence iz držav članic, ki jih bo treba financirati iz sedanjega večletnega okvira. |
| --- | --- |

(15)

Pri vzpostavitvi ESZD bi morali upoštevati načelo stroškovne učinkovitosti s ciljem proračunske nevtralnosti. V ta namen bo treba uporabiti prehodno ureditev in postopno krepitev zmogljivosti. Izogibati se je treba nepotrebnemu podvajanju nalog, funkcij in virov z drugimi strukturami. Uporabiti bi bilo treba vse priložnosti za racionalizacijo. Poleg tega bo potrebno omejeno število dodatnih delovnih mest za začasne uslužbence iz držav članic, ki jih bo treba financirati iz sedanjega večletnega okvira.

| (16) | Določiti bi bilo treba pravila za dejavnosti ESZD in njeno osebje v zvezi z varnostjo, varstvom tajnih informacij in preglednostjo. |
| --- | --- |

(16)

Določiti bi bilo treba pravila za dejavnosti ESZD in njeno osebje v zvezi z varnostjo, varstvom tajnih informacij in preglednostjo.

| (17) | Opomniti je treba, da se Protokol o privilegijih in imunitetah Unije uporablja za ESZD, njene uradnike in druge uslužbence, za katere veljajo ali kadrovski predpisi ali pa pogoji
  CEOS
  . |
| --- | --- |

(17)

Opomniti je treba, da se Protokol o privilegijih in imunitetah Unije uporablja za ESZD, njene uradnike in druge uslužbence, za katere veljajo ali kadrovski predpisi ali pa pogoji
  CEOS
  .

| (18) | Evropska unija in Evropska skupnost za atomsko energijo imata še naprej enoten institucionalni okvir. Zato je bistveno zagotoviti usklajenost njunih zunanjih odnosov in omogočiti delegacijam Unije, da zastopajo Evropsko skupnost za atomsko energijo v tretjih državah in mednarodnih organizacijah. |
| --- | --- |

(18)

Evropska unija in Evropska skupnost za atomsko energijo imata še naprej enoten institucionalni okvir. Zato je bistveno zagotoviti usklajenost njunih zunanjih odnosov in omogočiti delegacijam Unije, da zastopajo Evropsko skupnost za atomsko energijo v tretjih državah in mednarodnih organizacijah.

| (19) | Visoki predstavnik naj do sredine leta 2013 opravi pregled delovanja in organizacije ESZD, ki ga po potrebi spremljajo predlogi za revizijo tega sklepa. Taka revizija naj bo sprejeta najpozneje do začetka
  leta 2014. |
| --- | --- |

(19)

Visoki predstavnik naj do sredine leta 2013 opravi pregled delovanja in organizacije ESZD, ki ga po potrebi spremljajo predlogi za revizijo tega sklepa. Taka revizija naj bo sprejeta najpozneje do začetka
  leta 2014.

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vrsta in področje uporabe

1.   Ta sklep opredeljuje organizacijo in delovanje Evropske službe za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD).

2.   ESZD, ki ima sedež v Bruslju, je funkcijsko samostojno telo Evropske unije, ki je ločeno od Komisije in generalnega sekretariata Sveta in ima pravno sposobnost, ki je potrebna za izvajanje njenih nalog in doseganje njenih ciljev.

3.   ESZD deluje pod vodstvom visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

4.   ESZD sestavljajo centralna uprava in delegacije Unije v tretjih državah ter mednarodnih organizacijah.

Člen 2

Naloge

1.   ESZD ▐ visokemu predstavniku
  pomaga pri izpolnjevanju njegovih nalog, kot so določene predvsem v členih 18 in 27 PEU
  :

| — | izpolnjevati
  nalogo
  vodenja skupne zunanje in varnostne politike (v nadaljnjem besedilu: SZVP) Evropske unije
  , vključno s skupno varnostno in obrambno politiko (v nadaljnjem besedilu: SVOP), da bi s svojimi predlogi prispeval k razvoju te politike, in sicer po pooblastilu Sveta, in nalogo
  zagotavljanja usklajenega zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- |

—

izpolnjevati
  nalogo
  vodenja skupne zunanje in varnostne politike (v nadaljnjem besedilu: SZVP) Evropske unije
  , vključno s skupno varnostno in obrambno politiko (v nadaljnjem besedilu: SVOP), da bi s svojimi predlogi prispeval k razvoju te politike, in sicer po pooblastilu Sveta, in nalogo
  zagotavljanja usklajenega zunanjega delovanja EU;

| — | v funkciji predsednika Sveta za zunanje zadeve, pri čemer ne posega v običajne naloge generalnega sekretariata Sveta; |
| --- | --- |

—

v funkciji predsednika Sveta za zunanje zadeve, pri čemer ne posega v običajne naloge generalnega sekretariata Sveta;

| — | v funkciji podpredsednika Komisije, in sicer pri izpolnjevanju njegovih pristojnosti v Komisiji glede obveznosti Komisije na področju zunanjih odnosov in pri usklajevanju drugih vidikov zunanjega delovanja Unije, pri čemer ne posega v običajne naloge služb Komisije. |
| --- | --- |

—

v funkciji podpredsednika Komisije, in sicer pri izpolnjevanju njegovih pristojnosti v Komisiji glede obveznosti Komisije na področju zunanjih odnosov in pri usklajevanju drugih vidikov zunanjega delovanja Unije, pri čemer ne posega v običajne naloge služb Komisije.

2.   ESZD
  pri opravljanju nalog na področju zunanjih odnosov
  pomaga
  predsedniku Evropskega sveta,
  predsedniku Komisije
  in
  Komisiji.

Člen 3

Sodelovanje

1.   ESZD
  pomaga in
  sodeluje z ▐ diplomatskimi službami držav članic
  ter z generalnim sekretariatom Sveta in službami Komisije
  , da se zagotovi usklajenost različnih področij zunanjega delovanja Unije in usklajenost teh področij z njenimi drugimi področji politik.

2.   ESZD in službe Komisije se
  pri izvrševanju nalog, razen v zadevah s področja SVOP,
  medsebojno posvetujejo o vseh vprašanjih zunanjega delovanja Unije. ESZD sodeluje pri pripravah in postopkih v zvezi z akti, ki jih na tem področju načrtuje Komisija. Ta odstavek se izvaja v skladu s poglavjem 1 naslova 5 PEU in členom 205 PDEU.

3.   ESZD lahko sklepa dogovore na ravni služb s pristojnimi službami Komisije, generalnim sekretariatom Sveta ali drugimi uradi ali medinstitucionalnimi telesi Evropske unije.

4.   ESZD nudi ustrezno podporo drugim institucijam in telesom Unije
  , zlasti Evropskemu parlamentu,
  ter z njimi sodeluje.
  Tudi EDSZ lahko izkoristi podporo teh institucij in teles, vključno z agencijami, če je ustrezno, ter ima koristi od sodelovanja z njimi. Notranji revizor ESZD bo sodeloval z notranjim revizorjem Komisije, da se zagotovi skladnost revizijske politike, s posebnim poudarkom na pristojnosti Komisije za operativne izdatke. Poleg tega ESZD sodeluje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999. Zlasti hitro sprejme sklep, ki je potreben v skladu z navedeno uredbo glede pogojev za notranje preiskave. Kakor določa ta uredba, države članice, v skladu z nacionalnimi določbami, in ustanove dajejo ustrezno podporo, da omogočijo uslužbencem OLAF-a, da opravijo svoje naloge.

Člen 4

Centralna uprava

1.   ESZD upravlja
  izvršilni
  generalni sekretar, ki deluje pod vodstvom visokega predstavnika.
  Izvršilni
  generalni sekretar stori vse potrebno, da zagotovi nemoteno delovanje ESZD in tudi njeno upravno vodenje ter proračunsko upravljanje.
  Generalni sekretar
  zagotavlja učinkovito usklajevanje med vsemi oddelki v centralni upravi pa tudi z delegacijami Unije ▐.

2.   
  Izvršilnemu
  generalnemu sekretarju pomagata namestnika generalnega sekretarja.

3.   Centralna uprava ESZD je organizacijsko razdeljena v generalne direktorate. Med njimi so
  zlasti
  :

| — | več generalnih direktoratov, ki jih sestavljajo geografski referati za vse države in regije sveta ter večstranski in tematski referati. Ti oddelki se po potrebi usklajujejo s pristojnimi službami Komisije in generalnim sekretariatom Sveta; |
| --- | --- |

—

več generalnih direktoratov, ki jih sestavljajo geografski referati za vse države in regije sveta ter večstranski in tematski referati. Ti oddelki se po potrebi usklajujejo s pristojnimi službami Komisije in generalnim sekretariatom Sveta;

| — | generalni direktorat za upravne, kadrovske, proračunske in varnostne zadeve ter komunikacijski in informacijski sistem
  v okviru sistema ESZD, ki ga upravlja izvršilni generalni sekretar
  .
  Visoki predstavnik v skladu z običajnimi pravili zaposlovanja imenuje generalnega direktorja za proračun in upravo, ki je podrejen visokemu predstavniku. Visokemu predstavniku odgovarja za upravno vodenje in notranje proračunsko upravljanje ESZD. Sledi istim proračunskim vrsticam in upravnim pravilom, ki veljajo v delu oddelka III proračuna EU, ki sodi v postavko V večletnega finančnega okvira
  ; |
| --- | --- |

—

generalni direktorat za upravne, kadrovske, proračunske in varnostne zadeve ter komunikacijski in informacijski sistem
  v okviru sistema ESZD, ki ga upravlja izvršilni generalni sekretar
  .
  Visoki predstavnik v skladu z običajnimi pravili zaposlovanja imenuje generalnega direktorja za proračun in upravo, ki je podrejen visokemu predstavniku. Visokemu predstavniku odgovarja za upravno vodenje in notranje proračunsko upravljanje ESZD. Sledi istim proračunskim vrsticam in upravnim pravilom, ki veljajo v delu oddelka III proračuna EU, ki sodi v postavko V večletnega finančnega okvira
  ;

| — | direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje, civilno zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij, vojaški štab Evropske unije in situacijski center Evropske unije pod neposredno pristojnostjo in odgovornostjo visokega predstavnika
  ji pomagajo pri vodenju SZVP Unije v skladu z določbami Pogodbe, ob tem pa v skladu s členom 40 PEU upoštevajo, druge pristojnosti Unije. |
| --- | --- |

—

direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje, civilno zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij, vojaški štab Evropske unije in situacijski center Evropske unije pod neposredno pristojnostjo in odgovornostjo visokega predstavnika
  ji pomagajo pri vodenju SZVP Unije v skladu z določbami Pogodbe, ob tem pa v skladu s členom 40 PEU upoštevajo, druge pristojnosti Unije.

Pri tem se upoštevajo specifičnost teh struktur in posebnosti pri njihovih nalogah, zaposlovanju in statusu osebja.

Med vsemi strukturami ESZD se zagotovi temeljito usklajevanje.

Centralno upravo sestavljajo še:

| — | oddelek za strateško načrtovanje politike; |
| --- | --- |

—

oddelek za strateško načrtovanje politike;

| — | pravni oddelek v ▐ upravni pristojnosti
  izvršilnega
  generalnega sekretarja, ki tesno sodeluje s pravnima službama Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

—

pravni oddelek v ▐ upravni pristojnosti
  izvršilnega
  generalnega sekretarja, ki tesno sodeluje s pravnima službama Sveta in Komisije;

| — | oddelke za medinstitucionalne odnose, obveščanje in javno diplomacijo, notranjo revizijo in inšpekcijski nadzor ter varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

—

oddelke za medinstitucionalne odnose, obveščanje in javno diplomacijo, notranjo revizijo in inšpekcijski nadzor ter varstvo osebnih podatkov.

4.   Visoki predstavnik ▐ imenuje predsednike pripravljalnih teles Sveta, ki jim predseduje predstavnik visokega predstavnika, tudi predsednika Političnega in varnostnega odbora
  , in sicer v skladu s pogoji iz Priloge II Sklepa Sveta 2009/908/EU z dne 1. decembra 2009 o izvedbenih ukrepih za izvajanje Sklepa Evropskega sveta o predsedovanju v Svetu in predsedovanju pripravljalnim telesom Sveta (3)

  .

5.   Visokemu predstavniku in ESZD po potrebi pomagajo generalni sekretariat Sveta in pristojni oddelki Komisije. V ta namen so med ESZD, generalnim sekretariatom Sveta in pristojnimi oddelki Komisije možni dogovori na ravni služb.

Člen 5

Delegacije Unije

1.   Odločitev o odprtju
  ali
  zaprtju delegacije sprejme visoki predstavnik s soglasjem Sveta in Komisije.

2.   Vsaka delegacija Unije
  deluje v pristojnosti
  vodje delegacije.

Vsi člani osebja so ne glede na status podrejeni vodji delegacije pri vseh svojih dejavnostih. Vodja delegacije odgovarja visokemu predstavniku za splošno upravljanje delovanja delegacije in za zagotavljanje usklajenosti vseh dejavnosti Unije.

Osebje delegacij sestavlja osebje ESZD in – kjer je to ustrezno zaradi izvajanja proračuna in tistih politik Unije, ki niso v pristojnosti ESZD – osebje Komisije.

3.   Vodja delegacije prejema navodila od visokega predstavnika in ESZD in je odgovoren za njihovo izvedbo.

Delegacijam lahko
  v skladu s členom 221(2) PDEU
  daje navodila tudi Komisija, in sicer na tistih področjih, na katerih izvaja pristojnosti, ki jih ji dodeljujeta Pogodbi; ta navodila se izvršujejo v okviru splošne odgovornosti vodje delegacije.

4.   Vodja delegacije v skladu s finančno uredbo izvršuje operativna sredstva v povezavi s projekti EU v zadevni tretji državi, če Komisija nanj prenese ustrezna pooblastila.

5.   Delovanje vsake delegacije redno ocenjuje generalni sekretar ESZD; ocena zajema finančno in upravno revizijo. Generalni sekretar ESZD lahko v ta namen zaprosi za pomoč ustreznih oddelkov Komisije.
  Poleg notranjih ukrepov ESZD OLAF izvaja svoje pristojnosti predvsem z izvajanjem ukrepov za preprečevanje goljufij v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999.

6.   Visoki predstavnik se z državo gostiteljico, mednarodno organizacijo ali zadevno tretjo državo po potrebi dogovori o podrobnostih. Visoki predstavnik zlasti sprejme ukrepe, ki so potrebni, da država gostiteljica delegacijam Unije, njihovemu osebju in lastnini podeli privilegije in imunitete, ki so enaki tistim iz Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih z dne 18. aprila 1961.

7.   Delegacije Unije morajo imeti zadostne zmogljivosti za pomoč drugim institucijam EU, zlasti ▐ Evropskemu parlamentu, pri ▐ stikih z mednarodnimi organizacijami ali tretjimi državami, pri katerih so
  zadevne delegacije
  akreditirane.

8.   Vodja delegacije je pooblaščen za zastopanje EU v državi, v kateri
  je
  delegacija
  akreditirana
  , zlasti pri sklepanju pogodb in kot stranka v pravnih postopkih.

9.   Delegacije Unije tesno sodelujejo
  in izmenjujejo informacije
  z diplomatskimi službami držav članic. ▐

10.   Delegacije Unije
  , ki delujejo v skladu s tretjim pododstavkom člena 35 PEU,
  na prošnjo držav članic tem nudijo podporo pri diplomatskih odnosih in pri zagotavljanju konzularne zaščite državljanom Unije v tretjih državah.

Člen 6

Osebje

1.
     
  Določbe v tem členu, razen odstavka 3, se uporabljajo brez poseganja v kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti („kadrovski predpisi“) in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev navedenih skupnosti („CEOS“), vključno s spremembami teh predpisov, v skladu s členom 336 PDEU, da se prilagodijo potrebam ESZD.

2.
     ESZD sestavljajo ▐ uradniki in drugi uslužbenci Evropske unije, vključno z osebjem diplomatskih služb držav članic, ki so imenovani za začasne uslužbence (4).

Za to osebje se uporabljajo kadrovski predpisi in CEOS.

3.
     Po potrebi
  ESZD lahko v posebnih primerih pomaga omejeno število
  napotenih nacionalnih strokovnjakov s specialističnim znanjem.

Visoki predstavnik sprejme predpise, enake tistim iz Sklepa Sveta 2003/479/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2007/829/ES z dne 5. decembra 2007 (5), v skladu s katerimi so ESZD na voljo napoteni nacionalni strokovnjaki, da mu pomagajo s specialističnim strokovnim znanjem.

4.
     Člani osebja ESZD pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upoštevajo zgolj interese Unije. Ne glede na
  tretjo alineo člena 2(1)
  , člen 2(2) in člen 5(3) ne smejo zahtevati ali sprejemati navodil katere koli vlade, organa, organizacije ali osebe zunaj ESZD ali katerega koli telesa ali osebe razen visokega predstavnika.
  V skladu z drugim odstavkom člena 11 kadrovskih predpisov osebje ESZD ne sme prejemati nikakršnih plačil iz katerega koli drugega vira izven ESZD.

▐

5.   Pristojnosti, ki jih kadrovski predpisi dodeljujejo organu za imenovanje in organu, ki je pooblaščen za sklepanje pogodb na podlagi
  CEOS
  , se dodelijo visokemu predstavniku, ki lahko te pristojnosti prenese na drugo osebo v okviru ESZD.

6.   
  Zaposlovanje
  v ESZD temelji na zaslugah
  in zagotavlja primerno geografsko uravnoteženost in uravnoteženost
  na
  podlagi spola
  . Osebje ESZD je sestavljeno po načelu smiselne zastopanosti predstavnikov vseh držav članic.
  To vprašanje mora biti zajeto tudi v pregledu, predvidenem za leto 2013, po potrebi vključno s predlogi o dodatnih posebnih ukrepih za odpravo morebitne neuravnoteženosti.

7.
     
  Uradniki
  Evropske unije in začasni uslužbenci, ki prihajajo iz diplomatskih služb držav članic
  imajo enake pravice in dolžnosti
  in so obravnavani enako, zlasti kar zadeva dostop do vseh delovnih mest pod enakimi pogoji. Pri dodeljevanju dolžnosti na vseh področjih dejavnosti in politik, ki jih izvaja ESZD, ni razlikovanja med začasnimi uslužbenci, ki prihajajo iz diplomatskih služb držav članic, in uradniki Evropske unije.
  V skladu z določbami finančne uredbe države članice podpirajo Unijo pri izvrševanju finančnih obveznosti, ki izhajajo iz katere koli odgovornosti iz člena 66 finančne uredbe za začasne uslužbence ESZD, ki prihajajo iz nacionalnih diplomatskih služb.

8.
     Visoki predstavnik določi postopke za izbiro osebja ESZD, ki
  potekajo pregledno in
  temeljijo na zaslugah
  , s ciljem, da se službam zagotovi kar najbolj sposobno, učinkovito in neoporečno osebje, ob zagotavljanju primerne geografske uravnoteženosti in uravnotežene zastopanosti
  spolov
  ter smiselne
  zastopanosti
  državljanov vseh držav članic EU v ESZD
  .
  V
  postopku zaposlovanja na prosta delovna mesta v ESZD sodelujejo tudi predstavniki držav članic, generalnega sekretariata Sveta in Komisije. ▐

9.   Ko bo ESZD zapolnila vsa delovna mesta, bi moralo osebje iz držav članic
  , kot je določeno v prvem pododstavku odstavka 1,
  predstavljati vsaj tretjino njenega osebja na ravni AD.
  Enako naj bi stalni uslužbenci EU predstavljali vsaj 60 % vsega osebja ESZD na ravni AD, vključno z osebjem, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic, ki so postali stalni uslužbenci EU v skladu z določbami kadrovskih predpisov.
  Visoki predstavnik Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predloži poročilo o zapolnjenosti delovnih mest v ESZD.

10.   Visoki predstavnik določi pravila o mobilnosti in tako zagotovi
  visoko
  mobilnost članov osebja ESZD. Za osebje iz tretje
  alinee
  člena 4(3) veljajo posebni pogoji. Načeloma vse osebje ESZD občasno službuje v delegacijah Unije. Visoki predstavnik v ta namen določi ustrezna pravila.

11.   Države članice v skladu z veljavnimi določbami nacionalne zakonodaje uradnikom, ki postanejo začasni uslužbenci v ESZD, jamčijo takojšnjo vrnitev na delovno mesto po izteku
  službovanja
  v ESZD.
  Obdobje službovanja v skladu z določbami člena 50b pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev ne sme preseči osmih let, razen če se v izjemnih okoliščinah in v interesu službe ne podaljša še za največ dve leti.

Uradniki EU, ki službujejo v ESZD, se imajo pravico prijavljati na delovna mesta v svoji matični instituciji pod enakimi pogoji kot notranji kandidati.

12.   Z ustreznimi ukrepi se osebju ESZD zagotovi ustrezno skupno usposabljanje, ki temelji predvsem na obstoječih nacionalnih praksah in strukturah
  ter praksah in strukturah EU
  . Visoki predstavnik v letu po začetku veljavnosti tega sklepa v ta namen sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 7

Prehodne določbe za osebje

1.
     
  Ustrezni oddelki in funkcije generalnega sekretariata Sveta in Komisije, navedeni v Prilogi, se prenesejo v ESZD. Uradniki in začasni uslužbenci, ki zasedajo delovno mesto v okviru oddelkov ali funkcij iz Priloge, se premestijo v ESZD. Enako smiselno velja za pogodbeno in lokalno osebje v teh oddelkih in funkcijah. V ESZD se s soglasjem organov matične države članice premestijo tudi napoteni nacionalni strokovnjaki, ki delajo v teh oddelkih ali funkcijah.

Te premestitve začnejo veljati 1. januarja 2011.

V skladu s kadrovskimi predpisi visoki predstavnik vsakega uradnika po njegovi premestitvi na ESZD razporedi na delovno mesto v njegovi funkcionalni skupini, ki ustreza njegovemu razredu.

2.
     
  Postopki zaposlovanja osebja na delovna mesta, prenesena v ESZD, ki z dnem začetka veljavnosti tega sklepa še niso končani, ostanejo v veljavi: nadaljujejo in zaključijo se pod vodstvom visokega predstavnika v skladu z zadevnimi razpisi za prosta delovna mesta in veljavnimi pravili kadrovskih predpisov ter pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 8

Proračun

1.   
  Naloge odredbodajalca
  za oddelek ESZD splošnega proračuna Evropske unije
  se prenesejo v skladu s členom 59 finančne uredbe
  .
  Visoki predstavnik
  sprejme notranja pravila za upravljanje
  administrativnih
  proračunskih vrstic.
  Operativni izdatki ostajajo v Komisijinem oddelku proračuna.

2.   ESZD izvaja svoje pristojnosti v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Unije, v mejah odobrenih sredstev, ki so ji bila dodeljena.

3.
     
  Pri pripravljanju ocen upravnih izdatkov za ESZD se visoki predstavnik posvetuje s komisarjem za razvojno politiko oziroma komisarjem za sosedsko politiko glede na njuno pristojnost.

4.
     
  V skladu s členom 314(1) PDEU ESZD sestavi ocene svojih izdatkov za naslednje finančno leto. Komisija združi te ocene v predlogu proračuna, ki lahko vsebuje različne ocene. Komisija lahko spremeni predlog proračuna, kakor je določeno v členu 314(2) PDEU.

5.
     
  Da se zagotovi proračunska preglednost na področju zunanjega delovanja Unije, bo Komisija skupaj s predlogom proračuna EU proračunskemu organu posredovala delovni dokument, ki zgoščeno predstavlja vse izdatke, povezane z zunanjim delovanjem Unije.

6.   Za ESZD se uporabljajo postopki v zvezi z razrešnico iz člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 145 do 147 finančne uredbe.
  ESZD bo v tem smislu v celoti sodelovala z institucijami pri postopku razrešnice in po potrebi zagotovila dodatne potrebne informacije, vključno prek udeležbe na sestankih zadevnih organov.

Člen 9

Instrumenti in načrtovanje
  programov
  zunanjega delovanja

1.   
  Upravljanje
  programov EU za zunanje sodelovanje
  je v pristojnosti Komisije brez poseganja v vlogo Komisije in ESZD pri načrtovanju programov, kakor je določeno v naslednjih odstavkih
  .

2.   
  Visoki predstavnik zagotovi splošno politično uskladitev zunanjega delovanja EU, kar zagotavlja enotnost, skladnost in učinkovitost zunanjega delovanja EU zlasti prek instrumentov zunanje pomoči:

| — | instrumentom za razvojno sodelovanje, |
| --- | --- |

—

instrumentom za razvojno sodelovanje,

| — | Evropskim razvojnim skladom, |
| --- | --- |

—

Evropskim razvojnim skladom,

| — | evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice, |
| --- | --- |

—

evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice,

| — | Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva, |
| --- | --- |

—

Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva,

| — | instrumentom za sodelovanje z industrializiranimi državami, |
| --- | --- |

—

instrumentom za sodelovanje z industrializiranimi državami,

| — | instrumentom za sodelovanje na področju jedrske varnosti, |
| --- | --- |

—

instrumentom za sodelovanje na področju jedrske varnosti,

| — | instrumentom za stabilnost glede pomoči, ki jo določa člen 4 Uredbe (ES) št. 1717/2006 z dne 15. novembra 2006. |
| --- | --- |

—

instrumentom za stabilnost glede pomoči, ki jo določa člen 4 Uredbe (ES) št. 1717/2006 z dne 15. novembra 2006.

3.   
  ESZD zlasti prispeva k ciklu načrtovanja programov in upravljanja navedenih instrumentov na podlagi ciljev politik, ki so tam določeni. Odgovorna je
  predvsem za pripravo naslednjih sklepov Komisije o strateških večletnih ukrepih v okviru cikla načrtovanja programov v zvezi s:

| (i) | sredstvi, ki se dodelijo državam, da se določi finančni okvir vsake od regij (ob upoštevanju okvirne razčlenitve iz finančnih perspektiv). Pri vsaki regiji se delež sredstev pridrži za regionalne programe; |
| --- | --- |

(i)

sredstvi, ki se dodelijo državam, da se določi finančni okvir vsake od regij (ob upoštevanju okvirne razčlenitve iz finančnih perspektiv). Pri vsaki regiji se delež sredstev pridrži za regionalne programe;

| (ii) | strateškimi načrti za države in regije (CSP/RSP); |
| --- | --- |

(ii)

strateškimi načrti za države in regije (CSP/RSP);

| (iii) | nacionalnimi in regionalnimi okvirnimi programi (NIP/RIP). |
| --- | --- |

(iii)

nacionalnimi in regionalnimi okvirnimi programi (NIP/RIP).

Visoki predstavnik in ESZD v skladu s členom 3 ves cikel določanja programov, načrtovanja in izvajanja teh instrumentov brez poseganja v člen 1(3) sodeluje s pristojnimi člani in službami Komisije. Vsi predlogi sklepov se pripravijo po postopkih Komisije in se Komisiji predložijo v odločanje.

4.   Vse predloge v zvezi z Evropskim razvojnim skladom in instrumentom za razvojno sodelovanje, tudi predloge sprememb temeljnih uredb in programskih dokumentov iz odstavka 3,
  skupaj
  pripravijo pristojne službe ESZD in Komisije pod
  pristojnostjo
  komisarja, pristojnega za razvojno politiko, in jih nato skupaj z visokim predstavnikom predložijo v odločanje Komisiji.

Tematske programe
  razen Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice in instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti in dela instrumenta za stabilnost iz sedme alinee odstavka 2
  pripravijo ustrezne službe Komisije pod vodstvom komisarja, pristojnega za razvoj; kolegiju se ti programi predstavijo s soglasjem visokega predstavnika in drugih pristojnih komisarjev.

5.   Vse predloge v zvezi z Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva, tudi predloge sprememb temeljnih uredb in programskih dokumentov iz odstavka 3,
  skupaj
  pripravijo pristojne službe ESZD in Komisije
  , ki so podrejene komisarju, pristojnemu
  za sosedsko politiko, ki jih nato skupaj z visokim predstavnikom predložijo v odločanje Komisiji.

6.
     
  Ukrepi, sprejeti v okviru proračuna SZVP, instrument za stabilnost razen dela iz sedme alinee odstavka 2, instrument za sodelovanje z industrializiranimi državami, obveščanje in javna diplomacija ter misije za opazovanje volitev so v pristojnosti visokega predstavnika/ESZD. Komisija je odgovorna za njihovo finančno izvajanje pod neposrednim vodstvom visokega predstavnika v njegovi funkciji podpredsednika Komisije (6). Oddelek Komisije, pristojen za to izvajanje, se nahaja skupaj z ESZD.

Člen 10

Varnost

1.   Visoki predstavnik
  po posvetovanju z odborom iz Sklepa Sveta 2001/264/ES sprejme odločitev
  o krepi poskrbi, da ESZD učinkovito obvladuje tveganja za osebje, materialna sredstva in podatke ter da izpolnjuje svoje dolžnosti glede skrbnosti. Ta pravila se uporabljajo za osebje ESZD v celoti in za vse osebje delegacij Unije ne glede na upravni položaj ali poreklo.

2.   
  Do odločitve iz odstavka 1:

| — | ESZD pri varovanju tajnih podatkov uporablja Sklep Sveta 2001/264/ES; |
| --- | --- |

—

ESZD pri varovanju tajnih podatkov uporablja Sklep Sveta 2001/264/ES;

| — | pri drugih varnostnih vidikih pa Odločbo Komisije 2001/844/ES. |
| --- | --- |

—

pri drugih varnostnih vidikih pa Odločbo Komisije 2001/844/ES.

3.   ESZD ima oddelek, odgovoren za varnostna vprašanja, ki mu pomagajo pristojne službe držav članic.

4.   Visoki predstavnik sprejme potrebne ukrepe, da se v ESZD uveljavijo varnostna pravila zlasti glede varovanja tajnih podatkov in ukrepov, ki jih je treba sprejeti v primerih, ko osebje ESZD ne bi izpolnjevalo varnostnih pravil. V ta namen se ESZD za nasvete obrača na Varnostni urad generalnega sekretariata Sveta, pristojne službe Komisije in pristojne službe držav članic.

Člen 11

Dostop do dokumentov, arhivov in varstvo podatkov

1.   ESZD uporablja pravila iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Visoki predstavnik sprejme odločitev o pravilih za njihovo izvajanje v ESZD.

2.   Generalni sekretar ESZD uredi arhiv Službe. Ustrezni arhivi oddelkov, prenesenih iz generalnega sekretariata Sveta in Komisije, se prenesejo v ESZD.

3.   ESZD varuje posameznike pri obdelavi osebnih podatkov v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. Visoki predstavnik sprejme odločitev o pravilih za njihovo izvajanje v ESZD.

Člen 12

Nepremičnine

1.   Generalni sekretariat Sveta in pristojne službe Komisije storijo vse potrebno, da se ob prenosih iz
  člena 7
  na ESZD lahko prenesejo tudi nepremičnine Sveta in Komisije, ki jih potrebuje za svoje delovanje.

2.   Pogoje, pod katerimi se nepremičnine dajo na voljo centralni upravi ESZD in delegacijam Unije, skupaj določita visoki predstavnik in generalni sekretariat Sveta oziroma Komisija.

Člen 13

Končne določbe

1.   Za izvajanje tega sklepa so odgovorni visoki predstavnik, Svet, Komisija in države članice, ki v ta namen sprejmejo vse potrebne ukrepe.

2.   Visoki predstavnik najpozneje konec leta 2011
  Evropskemu parlamentu
  , Svetu
  in Komisiji
  predloži poročilo o delovanju ESZD.
  V poročilu je obravnavano zlasti izvajanje določb člena 5(3) in (10) ter člena 9.

3.
     
  Visoki predstavnik do sredine leta 2013 pregleda delovanje in organizacijo ESZD, ki med drugim zajema izvajanje določb iz člena 6(8) in (11). Pregled po potrebi spremljajo ustrezni predlogi za revizijo tega sklepa. V takem primeru Svet v skladu s členom 27(3) PEU
  najpozneje do začetka leta 2014 ▐ ta sklep
  revidira
  glede na pregled.

4.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Določbe o finančnem poslovodenju in zaposlovanju ▐ začnejo učinkovati
  ob sprejetju
  potrebnih sprememb kadrovskih predpisov in finančne uredbe ter sprememb proračuna.
  Visoki
  predstavnik, generalni sekretariat Sveta in Komisija
  se
  dogovorijo o ustreznih rešitvah, z državami članicami pa se opravijo posvetovanja
  , da se zagotovi nemoten prehod
  .

5.   Najpozneje en mesec po začetku veljavnosti tega sklepa visoki predstavnik Komisiji predloži oceno prihodkov in odhodkov ESZD, vključno z organizacijsko shemo, da ta pripravi predlog spremembe proračuna.

6.   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, [datum]

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL ... prosimo, dopolnite opombe.

1

(2)  UL ...

2

(3)  

  UL L 322, 9.12.2009, str. 28.

3

UL L 322, 9.12.2009, str. 28.

(4)  
  Drugi pododstavek člena 98(1) kadrovskih predpisov se bo glasil: „Od 1. julija 2013 organ za imenovanja obravnava tudi prošnje uradnikov iz drugih institucij, ne da bi dajal prednost kateri od teh kategorij.“

4

Drugi pododstavek člena 98(1) kadrovskih predpisov se bo glasil: „Od 1. julija 2013 organ za imenovanja obravnava tudi prošnje uradnikov iz drugih institucij, ne da bi dajal prednost kateri od teh kategorij.“

(5)  

  UL L 327, 13.12.2007, str. 10.

5

UL L 327, 13.12.2007, str. 10.

(6)  
  Komisija bo sprejela izjavo, tako da bo visoki predstavnik ob popolnem spoštovanju finančne uredbe imel potrebna pooblastila na tem področju.

6

Komisija bo sprejela izjavo, tako da bo visoki predstavnik ob popolnem spoštovanju finančne uredbe imel potrebna pooblastila na tem področju.

Četrtek, 8. julij 2010PRILOGA

ODDELKI IN FUNKCIJE, KI SE PRENESEJO V ESZD (1)

V nadaljevanju je naveden seznam vseh administrativnih enot, ki se v celoti prenesejo v ESZD. To ne posega v vprašanje dodatnih potreb in dodeljevanja sredstev, o katerem se bo odločalo med splošnimi proračunskimi pogajanji glede ustanovitve ESZD, niti v odločitve glede zagotavljanja zadostnega osebja, zadolženega za podporne naloge, niti v s tem povezano vprašanje potrebnih dogovorov na ravni služb med generalnim sekretariatom Sveta in Komisijo ter ESZD.

1.   GENERALNI SEKRETARIAT SVETA

Vse osebje v oddelkih in funkcijah s seznama, navedenega v nadaljevanju, se v celoti premesti v ESZD, razen zelo majhnega dela osebja, ki bo opravljalo običajne naloge generalnega sekretariata Sveta v skladu z drugo alineo člena 2(1), in nekaterih specifičnih funkcij, ki so navedene v nadaljevanju:

| | |
| --- | --- |

| | — | Direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje (CMPD – Crisis Management and Planning Directorate), |
| --- | --- | --- |

—

Direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje (CMPD – Crisis Management and Planning Directorate),

| — | Civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC – Civilian Planning and Conduct Capability), |
| --- | --- |

—

Civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC – Civilian Planning and Conduct Capability),

| — | Vojaški štab Evropske unije (EUMS – European Union Military Staff)






  — | oddelki v neposredni pristojnosti generalnega direktorja Vojaškega štaba Evropske unije (DGEUMS), |
| --- | --- | --- |

—

Vojaški štab Evropske unije (EUMS – European Union Military Staff)

—

oddelki v neposredni pristojnosti generalnega direktorja Vojaškega štaba Evropske unije (DGEUMS),

| — | Direktorat za koncepte in zmogljivosti, |
| --- | --- |

—

Direktorat za koncepte in zmogljivosti,

| — | Direktorat za obveščevalne podatke, |
| --- | --- |

—

Direktorat za obveščevalne podatke,

| — | Direktorat za operacije, |
| --- | --- |

—

Direktorat za operacije,

| — | Direktorat za logistiko, |
| --- | --- |

—

Direktorat za logistiko,

| — | Direktorat za komunikacije in informacijske sisteme, |
| --- | --- |

—

Direktorat za komunikacije in informacijske sisteme,

| — | Situacijski center EU (SITCEN). |
| --- | --- |

—

Situacijski center EU (SITCEN).

Izjema:

| — | osebje v SITCEN, ki podpira Organ za varnostno akreditacijo. |
| --- | --- |

—

osebje v SITCEN, ki podpira Organ za varnostno akreditacijo.

| | — | enote v neposredni pristojnosti generalnega direktorja, |
| --- | --- | --- |

—

enote v neposredni pristojnosti generalnega direktorja,

| — | Direktorat za Ameriki in Organizacijo združenih narodov, |
| --- | --- |

—

Direktorat za Ameriki in Organizacijo združenih narodov,

| — | Direktorat za Zahodni Balkan, Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo, |
| --- | --- |

—

Direktorat za Zahodni Balkan, Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo,

| — | Direktorat za neširjenje orožja za množično uničevanje, |
| --- | --- |

—

Direktorat za neširjenje orožja za množično uničevanje,

| — | Direktorat za parlamentarne zadeve na področju SZVP, |
| --- | --- |

—

Direktorat za parlamentarne zadeve na področju SZVP,

| — | Urad za zvezo v New Yorku, |
| --- | --- |

—

Urad za zvezo v New Yorku,

| — | Urad za zvezo v Ženevi. |
| --- | --- |

—

Urad za zvezo v Ženevi.

| | |
| --- | --- |

2.   KOMISIJA (VKLJUČNO Z DELEGACIJAMI)

Vse osebje v oddelkih in funkcijah s seznama, navedenega v nadaljevanju, se v celoti premesti v ESZD, razen omejenega števila osebja, ki je spodaj navedeno kot izjema.

| | — | vsa delovna mesta v hierarhiji
  in podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi |
| --- | --- | --- |

—

vsa delovna mesta v hierarhiji
  in podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi

| — | Direktorat A (krizna platforma in usklajevanje politike v okviru SZVP), |
| --- | --- |

—

Direktorat A (krizna platforma in usklajevanje politike v okviru SZVP),

| — | Direktorat B (večstranski odnosi in človekove pravice), |
| --- | --- |

—

Direktorat B (večstranski odnosi in človekove pravice),

| — | Direktorat C (Severna Amerika, Vzhodna Azija, Avstralija, Nova Zelandija, EGP, EFTA, San Marino, Andora in Monako), |
| --- | --- |

—

Direktorat C (Severna Amerika, Vzhodna Azija, Avstralija, Nova Zelandija, EGP, EFTA, San Marino, Andora in Monako),

| — | Direktorat D (usklajevanje evropske sosedske politike), |
| --- | --- |

—

Direktorat D (usklajevanje evropske sosedske politike),

| — | Direktorat E (Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz, republike Srednje Azije), |
| --- | --- |

—

Direktorat E (Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz, republike Srednje Azije),

| — | Direktorat E (Bližnji vzhod, Južno Sredozemlje), |
| --- | --- |

—

Direktorat E (Bližnji vzhod, Južno Sredozemlje),

| — | Direktorat G (Latinska Amerika), |
| --- | --- |

—

Direktorat G (Latinska Amerika),

| — | Direktorat H (Azija, razen Japonske in Koreje), |
| --- | --- |

—

Direktorat H (Azija, razen Japonske in Koreje),

| — | Direktorat I (viri na sedežu, obveščanje, medinstitucionalni odnosi), |
| --- | --- |

—

Direktorat I (viri na sedežu, obveščanje, medinstitucionalni odnosi),

| — | Direktorat K (zunanja služba), |
| --- | --- |

—

Direktorat K (zunanja služba),

| — | Direktorat L (strateški razvoj, usklajevanje in analize), |
| --- | --- |

—

Direktorat L (strateški razvoj, usklajevanje in analize),

| — | Delovna skupina za vzhodno partnerstvo, |
| --- | --- |

—

Delovna skupina za vzhodno partnerstvo,

| — | Enota Relex-01 (revizija). |
| --- | --- |

—

Enota Relex-01 (revizija).

Izjemi:

| — | osebje, odgovorno za upravljanje finančnih instrumentov, |
| --- | --- |

—

osebje, odgovorno za upravljanje finančnih instrumentov,

| — | osebje, odgovorno za izplačilo plač in nadomestil osebju v delegacijah. |
| --- | --- |

—

osebje, odgovorno za izplačilo plač in nadomestil osebju v delegacijah.

| | — | vsi vodje delegacij in njihovi namestniki
  ter podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi |
| --- | --- | --- |

—

vsi vodje delegacij in njihovi namestniki
  ter podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi

| — | vsi politični oddelki ali celice in osebje, |
| --- | --- |

—

vsi politični oddelki ali celice in osebje,

| — | vsi oddelki za obveščanje in javno diplomacijo ter osebje, |
| --- | --- |

—

vsi oddelki za obveščanje in javno diplomacijo ter osebje,

| — | vsi administrativni oddelki. |
| --- | --- |

—

vsi administrativni oddelki.

Izjema:

| — | osebje, odgovorno za izvajanje finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

—

osebje, odgovorno za izvajanje finančnih instrumentov.

| | — | Direktorat D (AKP II – Zahodna in Srednja Afrika, Karibi in čezmorske države in ozemlja) razen delovne skupine za čezmorske države in ozemlja, |
| --- | --- | --- |

—

Direktorat D (AKP II – Zahodna in Srednja Afrika, Karibi in čezmorske države in ozemlja) razen delovne skupine za čezmorske države in ozemlja,

| — | Direktorat E (Afriški rog, Vzhodna in Južna Afrika, Indijski in Tihi ocean), |
| --- | --- |

—

Direktorat E (Afriški rog, Vzhodna in Južna Afrika, Indijski in Tihi ocean),

| — | Enota CI (AKP I: načrtovanje programov pomoči in upravljanje pomoči): osebje, odgovorno za načrtovanje programov, |
| --- | --- |

—

Enota CI (AKP I: načrtovanje programov pomoči in upravljanje pomoči): osebje, odgovorno za načrtovanje programov,

| — | Enota CI (vseafriška vprašanja in institucije, dobro upravljanje in migracije): Osebje, odgovorno za vseafriške odnose, |
| --- | --- |

—

Enota CI (vseafriška vprašanja in institucije, dobro upravljanje in migracije): Osebje, odgovorno za vseafriške odnose,

| — | ustrezna delovna mesta v hierarhiji
  in podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi
  . |
| --- | --- |

—

ustrezna delovna mesta v hierarhiji
  in podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi
  .

---

(1)  Vsi človeški viri, ki se premestijo, so financirani iz postavke 5 (Uprava) večletnega finančnega okvira.

Četrtek, 8. julij 2010PRILOGA

IZJAVA VISOKE PREDSTAVNICE
   (1)
  O POLITIČNI ODGOVORNOSTI

Visoka predstavnica (VP) bo odnose z Evropskim parlamentom temeljila na obveznostih posvetovanja, obveščanja in poročanja, ki so jih v zadnjem zakonodajnem obdobju sprejeli nekdanji komisar za zunanje zadeve, nekdanji visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter šestmesečno predsedstvo Sveta. Po potrebi bodo te obveznosti prilagojene glede na vlogo političnega nadzora, ki jo ima Parlament, in redefiniranje vloge visokega predstavnika iz Pogodb in v skladu s členom 36 PEU.

V zvezi s tem:

| 1. | V zvezi s SZVP bo VP pozvala Evropski parlament k predložitvi mnenj o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah te politike v skladu s členom 36 PEU. Morebitne izmenjave mnenj pred sprejetjem mandatov in strategij na področju SZVP bodo potekale v primerni obliki, ustrezni občutljivosti in zaupnosti obravnavanih tem. V tej zvezi bo izboljšana tudi praksa skupnih posvetovalnih sestankov s predsedstvoma Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun. Predstavitve na teh sestankih se bodo nanašale zlasti na misije SZVP, financirane s sredstvi proračuna EU, in sicer tako na tiste, ki se izvajajo, kot na one, ki so v pripravi. Po potrebi bodo lahko poleg rednih sestankov organizirani še dodatni skupni posvetovalni sestanki. Iz ESZD bodo (na vseh sestankih) poleg stalnega predsednika Političnega in varnostnega odbora prisotni tudi visoki uradniki, pristojni za politiko. |
| --- | --- |

1.

V zvezi s SZVP bo VP pozvala Evropski parlament k predložitvi mnenj o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah te politike v skladu s členom 36 PEU. Morebitne izmenjave mnenj pred sprejetjem mandatov in strategij na področju SZVP bodo potekale v primerni obliki, ustrezni občutljivosti in zaupnosti obravnavanih tem. V tej zvezi bo izboljšana tudi praksa skupnih posvetovalnih sestankov s predsedstvoma Odbora za zunanje zadeve in Odbora za proračun. Predstavitve na teh sestankih se bodo nanašale zlasti na misije SZVP, financirane s sredstvi proračuna EU, in sicer tako na tiste, ki se izvajajo, kot na one, ki so v pripravi. Po potrebi bodo lahko poleg rednih sestankov organizirani še dodatni skupni posvetovalni sestanki. Iz ESZD bodo (na vseh sestankih) poleg stalnega predsednika Političnega in varnostnega odbora prisotni tudi visoki uradniki, pristojni za politiko.

| 2. | VP bo rezultate trenutnih pogajanj o okvirnem sporazumu med Evropskim parlamentom in Komisijo o pogajanjih o mednarodnih sporazumih smiselno uporabila za sporazume v svojem območju pristojnosti, pri katerih se zahteva soglasje Parlamenta. Evropski parlament bo v skladu s členom 218(10) PDEU nemudoma in izčrpno obveščen v vseh fazah postopka, tudi pri sporazumih, sklenjenih na področju SZVP. |
| --- | --- |

2.

VP bo rezultate trenutnih pogajanj o okvirnem sporazumu med Evropskim parlamentom in Komisijo o pogajanjih o mednarodnih sporazumih smiselno uporabila za sporazume v svojem območju pristojnosti, pri katerih se zahteva soglasje Parlamenta. Evropski parlament bo v skladu s členom 218(10) PDEU nemudoma in izčrpno obveščen v vseh fazah postopka, tudi pri sporazumih, sklenjenih na področju SZVP.

| 3. | VP bo nadaljevala prakso poglobljenega dialoga o vseh dokumentih za faze strateškega načrtovanja finančnih instrumentov in njihovega posredovanja (razen v primeru Evropskega razvojnega sklada). Isto bo veljalo za vse posvetovalne dokumente, predložene državam članicam v pripravljalni fazi. Ta praksa ne vpliva na izid pogajanj o področju uporabe in uporabi člena 290 PDEU o delegiranih aktih. |
| --- | --- |

3.

VP bo nadaljevala prakso poglobljenega dialoga o vseh dokumentih za faze strateškega načrtovanja finančnih instrumentov in njihovega posredovanja (razen v primeru Evropskega razvojnega sklada). Isto bo veljalo za vse posvetovalne dokumente, predložene državam članicam v pripravljalni fazi. Ta praksa ne vpliva na izid pogajanj o področju uporabe in uporabi člena 290 PDEU o delegiranih aktih.

| 4. | Sedanji sistem posredovanja zaupnih informacij o misijah in operacijah SVOP (prek posebnega odbora EP, ustanovljenega v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom o EVOP iz leta 2002) se bo uporabljal še naprej. VP lahko na podlagi potrebe po seznanitvi zagotovi dostop tudi do drugih dokumentov s področja SZVP drugim poslancem EP, ki so za dostop do tajnih dokumentov ustrezno varnostno preverjeni v skladu z veljavnimi pravili, kadar je takšen dostop potreben za izvajanje njihove institucionalne funkcije na zahtevo predsednika Odbora za zunanje zadeve in, po potrebi, predsednika EP. VP bo v tej zvezi pregledala veljavne določbe o dostopu poslancev Evropskega parlamenta do tajnih dokumentov in informacij na področju varnostne in obrambne politike (Medinstitucionalni sporazum o EVOP iz leta 2002) ter po potrebi predlagala njihovo prilagoditev. Do te prilagoditve pa se bo VP odločila o prehodnih ukrepih, ki so po njenem mnenju nujni za to, da se določenim in priglašenim poslancem EP, ki izvajajo institucionalno funkcijo, odobri lažji dostop do omenjenih informacij. |
| --- | --- |

4.

Sedanji sistem posredovanja zaupnih informacij o misijah in operacijah SVOP (prek posebnega odbora EP, ustanovljenega v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom o EVOP iz leta 2002) se bo uporabljal še naprej. VP lahko na podlagi potrebe po seznanitvi zagotovi dostop tudi do drugih dokumentov s področja SZVP drugim poslancem EP, ki so za dostop do tajnih dokumentov ustrezno varnostno preverjeni v skladu z veljavnimi pravili, kadar je takšen dostop potreben za izvajanje njihove institucionalne funkcije na zahtevo predsednika Odbora za zunanje zadeve in, po potrebi, predsednika EP. VP bo v tej zvezi pregledala veljavne določbe o dostopu poslancev Evropskega parlamenta do tajnih dokumentov in informacij na področju varnostne in obrambne politike (Medinstitucionalni sporazum o EVOP iz leta 2002) ter po potrebi predlagala njihovo prilagoditev. Do te prilagoditve pa se bo VP odločila o prehodnih ukrepih, ki so po njenem mnenju nujni za to, da se določenim in priglašenim poslancem EP, ki izvajajo institucionalno funkcijo, odobri lažji dostop do omenjenih informacij.

| 5. | VP se bo pozitivno odzivala na zahteve Evropskega parlamenta glede novo imenovanih vodij delegacij pri državah in organizacijah, za katere Parlament meni, da je strateškega pomena, da se jih pred nastopom funkcije pozove pred Odbor za zunanje zadeve z namenom izmenjave mnenj (ki se razlikuje od zaslišanj). Isto bo veljalo za posebne predstavnike EU. Te izmenjave mnenj bodo potekale v obliki, ki je bila dogovorjena z VP in ustreza občutljivosti in zaupnosti obravnavanih tem. |
| --- | --- |

5.

VP se bo pozitivno odzivala na zahteve Evropskega parlamenta glede novo imenovanih vodij delegacij pri državah in organizacijah, za katere Parlament meni, da je strateškega pomena, da se jih pred nastopom funkcije pozove pred Odbor za zunanje zadeve z namenom izmenjave mnenj (ki se razlikuje od zaslišanj). Isto bo veljalo za posebne predstavnike EU. Te izmenjave mnenj bodo potekale v obliki, ki je bila dogovorjena z VP in ustreza občutljivosti in zaupnosti obravnavanih tem.

| 6. | Kadar visoka predstavnica ne bo mogla sodelovati v razpravi na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, bo svojo zamenjavo določila med člani institucije EU; to bo bodisi komisar, ko gre za vprašanja, ki spadajo izključno ali pretežno v pristojnost Komisije, ali član Sveta za zunanje zadeve, ko gre za vprašanja, ki spadajo izključno ali pretežno na področje SZVP. V slednjem primeru bo ta zamenjava v skladu s členom 26 Poslovnika Sveta prišla bodisi iz šestmesečnega predsedstva ali iz trojke predsedstev. Evropski parlament bo obveščen o odločitvi visoke predstavnice o zamenjavi. |
| --- | --- |

6.

Kadar visoka predstavnica ne bo mogla sodelovati v razpravi na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, bo svojo zamenjavo določila med člani institucije EU; to bo bodisi komisar, ko gre za vprašanja, ki spadajo izključno ali pretežno v pristojnost Komisije, ali član Sveta za zunanje zadeve, ko gre za vprašanja, ki spadajo izključno ali pretežno na področje SZVP. V slednjem primeru bo ta zamenjava v skladu s členom 26 Poslovnika Sveta prišla bodisi iz šestmesečnega predsedstva ali iz trojke predsedstev. Evropski parlament bo obveščen o odločitvi visoke predstavnice o zamenjavi.

| 7. | VP bo spodbujala prisostvovanje vodij delegacij, posebnih predstavnikov EU, vodij misij SVOP in visokih uradnikov ESZD na sejah ustreznih parlamentarnih odborov in pododborov za zagotavljanje rednega poročanja. |
| --- | --- |

7.

VP bo spodbujala prisostvovanje vodij delegacij, posebnih predstavnikov EU, vodij misij SVOP in visokih uradnikov ESZD na sejah ustreznih parlamentarnih odborov in pododborov za zagotavljanje rednega poročanja.

| 8. | Obveščanje o vojaških operacijah EVOP, ki jih financirajo države članice, bo v skladu s točko 4 zgoraj tudi v prihodnje potekalo prek posebnega odbora Evropskega parlamenta, ustanovljenega v skladu z Medinstitucionim sporazumom o EVOP iz leta 2002, ob upoštevanju morebitnih sprememb Medinstitucionalnega sporazuma. |
| --- | --- |

8.

Obveščanje o vojaških operacijah EVOP, ki jih financirajo države članice, bo v skladu s točko 4 zgoraj tudi v prihodnje potekalo prek posebnega odbora Evropskega parlamenta, ustanovljenega v skladu z Medinstitucionim sporazumom o EVOP iz leta 2002, ob upoštevanju morebitnih sprememb Medinstitucionalnega sporazuma.

| 9. | Z Evropskim parlamentom bodo opravljena posvetovanja glede opredelitve in načrtovanja misij za opazovanje volitev in spremljanja razmer po njih – v skladu s pravico Parlamenta do proračunskega nadzora nad ustreznim instrumentom financiranja, tj. EIDHR. Vodje opazovalnih misij EU bodo v posvetovanju s usklajevalno skupino za volitve imenovani pravočasno pred začetkom misij za opazovanje volitev. |
| --- | --- |

9.

Z Evropskim parlamentom bodo opravljena posvetovanja glede opredelitve in načrtovanja misij za opazovanje volitev in spremljanja razmer po njih – v skladu s pravico Parlamenta do proračunskega nadzora nad ustreznim instrumentom financiranja, tj. EIDHR. Vodje opazovalnih misij EU bodo v posvetovanju s usklajevalno skupino za volitve imenovani pravočasno pred začetkom misij za opazovanje volitev.

| 10. | VP bo dejavno sodelovala v prihodnjih razpravah o posodobitvi obstoječih ureditev financiranja SZVP iz Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju iz leta 2006, in sicer na podlagi obveznosti v zvezi z zadevami iz točke 1. Za proračun SZVP se bo v celoti uporabljal nov proračunski postopek, uveden z Lizbonsko pogodbo. Visoka predstavnica se bo zavzemala tudi za večjo preglednost proračuna SZVP, med drugim vključno z morebitno vključitvijo najpomembnejših misij SVOP v proračun (kot so trenutne misije v Afganistanu, na Kosovu in v Gruziji), pri tem pa se bo zavzemala tudi za ohranitev prožnosti proračuna in nujno zagotavljanje kontinuitete delovanja že vzpostavljenih misij. |
| --- | --- |

10.

VP bo dejavno sodelovala v prihodnjih razpravah o posodobitvi obstoječih ureditev financiranja SZVP iz Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju iz leta 2006, in sicer na podlagi obveznosti v zvezi z zadevami iz točke 1. Za proračun SZVP se bo v celoti uporabljal nov proračunski postopek, uveden z Lizbonsko pogodbo. Visoka predstavnica se bo zavzemala tudi za večjo preglednost proračuna SZVP, med drugim vključno z morebitno vključitvijo najpomembnejših misij SVOP v proračun (kot so trenutne misije v Afganistanu, na Kosovu in v Gruziji), pri tem pa se bo zavzemala tudi za ohranitev prožnosti proračuna in nujno zagotavljanje kontinuitete delovanja že vzpostavljenih misij.

IZJAVA VISOKE PREDSTAVNICE NA PLENARNEM ZASEDANJU EVROPSKEGA PARLAMENTA GLEDE OSNOVNE ORGANIZACIJE OSREDNJE ADMINISTRACIJE ESZD

VP bo v ESZD vzpostavila službe in funkcije, nujne za dosego ciljev in utrditev zmogljivosti EU za dosledno zunanje delovanje, pri čemer so bo izogibala podvajanju. Po potrebi bo zagotovila, da bodo ustrezni predlogi predloženi proračunskemu organu.

Službe in funkcije bodo sčasoma prilagojene novim prednostnim nalogam in dogodkom.

Del ESZD bodo od vsega začetka tudi naslednji oddelki:

| — | oddelek, ki VP pomaga pri institucionalnih odnosih z Evropskim parlamentom, kot je določeno v Pogodbah in izjavi o politični odgovornosti, in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

—

oddelek, ki VP pomaga pri institucionalnih odnosih z Evropskim parlamentom, kot je določeno v Pogodbah in izjavi o politični odgovornosti, in nacionalnimi parlamenti;

| — | oddelek, ki VP pomaga pri nalogi zagotavljanja doslednega zunanjega delovanja Unije. Ta oddelek bo med drugim zagotavljal prispevek k rednim srečanjem VP z drugimi člani Komisije ter nadaljnje ukrepanje po teh srečanjih. Na ravni službe bo zagotavljal potrebno sodelovanje in usklajevanje s pristojnimi službami Komisije glede zunanjih vidikov notranjih politik; |
| --- | --- |

—

oddelek, ki VP pomaga pri nalogi zagotavljanja doslednega zunanjega delovanja Unije. Ta oddelek bo med drugim zagotavljal prispevek k rednim srečanjem VP z drugimi člani Komisije ter nadaljnje ukrepanje po teh srečanjih. Na ravni službe bo zagotavljal potrebno sodelovanje in usklajevanje s pristojnimi službami Komisije glede zunanjih vidikov notranjih politik;

| — | generalni direktor za proračun in upravo, ki bo višji uradnik v ESZD z dokazanimi izkušnjami na področju proračuna in uprave EU. |
| --- | --- |

—

generalni direktor za proračun in upravo, ki bo višji uradnik v ESZD z dokazanimi izkušnjami na področju proračuna in uprave EU.

Krizno upravljanje in izgradnja miru: strukture SVOP bodo del ESZD postale v skladu z dogovorom Evropskega sveta iz oktobra 2009 in Sklepom o ESZD. Za ustrezno strukturo je treba vključiti ustrezne enote Komisije za krizno odzivanje in izgradnjo miru.

Visoka predstavnica bo zagotovila, da bodo ustrezne enote Komisije za načrtovanje in programiranje kriznega odzivanja, preprečevanje konfliktov in izgradnjo miru, prenesene v ESZD, in strukture SVOP delovale v duhu tesnega sodelovanja in sinergiji, tako pod njeno neposredno odgovornostjo in pristojnostjo kot tudi znotraj ustrezne strukture. To seveda ne bo posegalo v posebno, zlasti medvladno in skupnostno naravo politik.

Pod neposredno pristojnostjo in odgovornostjo visoke predstavnice bo zagotovljeno dosledno usklajevanje med vsemi službami ESZD, zlasti med strukturami SVOP in drugimi ustreznimi službami ESZD, ob hkratnem spoštovanju specifičnosti teh struktur.

VP bo zagotovila vzpostavitev potrebnega usklajevanja med posebnimi predstavniki EU in ustreznimi oddelki znotraj ESZD.

VP bo posebno pozornost namenila spodbujanju človekovih pravic in odgovornega vodenja po celem svetu ter se zavzemala za vključevanje teh področij v zunanje politike v celotni ESZD. Vodstvena raven in kontaktne točke v vseh ustreznih delegacijah Unije, katerih naloga je spremljanje položaja človekovih pravic in spodbujanje dejanskega uresničevanja političnih ciljev EU v zvezi s človekovimi pravicami, bodo vključevale strukturo za človekove pravice in demokracijo.

---

(1)  Izraz „visoka predstavnica“ v tej izjavi zajema vse funkcije visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki je hkrati tudi podpredsednica Evropske komisije in predsednica Sveta za zunanje zadeve, ne da bi to posegalo v določene obveznosti v okviru funkcij, ki jih izvaja.

---