# Uradni list C 377/2011

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2011.377.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 377 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5423. december 2011 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2011.377.slv

Uradni list

Evropske unije

C 377

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5423. december 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2011/C 377/01 | Resolucija Sveta z dne 6. decembra 2011Smernice o dodani vrednosti in koristih vesoljske politike za varnost evropskih državljanov | 1 |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2011/C 377/02 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine | 5 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2011/C 377/01

Resolucija Sveta z dne 6. decembra 2011Smernice o dodani vrednosti in koristih vesoljske politike za varnost evropskih državljanov

1

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2011/C 377/02

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine

5

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 377/03 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 8 |
| 2011/C 377/04 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  2
  ) | 13 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 377/03

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

8

2011/C 377/04

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  2
  )

2

13

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2011/C 377/05 | Obvestilo osebam, skupinam in subjektom s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (glej Prilogo k Uredbi Sveta (EU) št. 1375/2011) | 17 |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 377/06 | Menjalni tečaji eura | 19 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2011/C 377/05

Obvestilo osebam, skupinam in subjektom s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (glej Prilogo k Uredbi Sveta (EU) št. 1375/2011)

17

Evropska komisija

2011/C 377/06

Menjalni tečaji eura

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |
| | (2)   Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

(2)   Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi

2

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 23.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 377/1

---

RESOLUCIJA SVETA

z dne 6. decembra 2011

„Smernice o dodani vrednosti in koristih vesoljske politike za varnost evropskih državljanov“

2011/C 377/01

SVET EVROPSKE UNIJE

OB UPOŠTEVANJU

| 1. | Resolucije „Globalni izzivi: kako popolnoma izkoristiti evropske vesoljske sisteme“, ki jo je Svet za vesolje sprejel na sedmi seji 25. novembra 2010; |
| --- | --- |

1.

Resolucije „Globalni izzivi: kako popolnoma izkoristiti evropske vesoljske sisteme“, ki jo je Svet za vesolje sprejel na sedmi seji 25. novembra 2010;

| 2. | Sklepov Sveta EU „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“ z dne 31. maja 2011 in sporočila Komisije „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“, sprejetega 4. aprila 2011; |
| --- | --- |

2.

Sklepov Sveta EU „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“ z dne 31. maja 2011 in sporočila Komisije „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“, sprejetega 4. aprila 2011;

| 3. | Resolucije Sveta ESA na ministrski ravni „Vloga vesolja pri uresničevanju ciljev Evrope na svetovni ravni“ z dne 26. novembra 2008; |
| --- | --- |

3.

Resolucije Sveta ESA na ministrski ravni „Vloga vesolja pri uresničevanju ciljev Evrope na svetovni ravni“ z dne 26. novembra 2008;

| 4. | sporočila Komisije „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, sprejetega 3. marca 2010 (1); |
| --- | --- |

4.

sporočila Komisije „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, sprejetega 3. marca 2010 (1);

| 5. | Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo – ki jo je nasledila Evropska unija – in Evropsko vesoljsko agencijo (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum), ki je začel veljati 28. maja 2004, in vse večjega obsega sodelovanja med stranema; |
| --- | --- |

5.

Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo – ki jo je nasledila Evropska unija – in Evropsko vesoljsko agencijo (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum), ki je začel veljati 28. maja 2004, in vse večjega obsega sodelovanja med stranema;

| 6. | OB ZAVEDANJU, da pristojnost EU na področju vesolja, ki je bila uveljavljena z začetkom veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije, v Evropi krepi politično razsežnost vesolja (2); |
| --- | --- |

6.

OB ZAVEDANJU, da pristojnost EU na področju vesolja, ki je bila uveljavljena z začetkom veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije, v Evropi krepi politično razsežnost vesolja (2);

| 7. | POUDARJA vlogo vesoljskih sistemov pri zagotavljanju informacij in praktičnih orodij za oblikovanje in izvajanje evropskih politik na področjih okolja, podnebnih sprememb, humanitarne pomoči, civilne zaščite in kriznega upravljanja, katerih cilj je izboljšati zaščito ljudi, premoženja, okolja in kulturne dediščine v primeru večjih naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

7.

POUDARJA vlogo vesoljskih sistemov pri zagotavljanju informacij in praktičnih orodij za oblikovanje in izvajanje evropskih politik na področjih okolja, podnebnih sprememb, humanitarne pomoči, civilne zaščite in kriznega upravljanja, katerih cilj je izboljšati zaščito ljudi, premoženja, okolja in kulturne dediščine v primeru večjih naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek;

| 8. | POUDARJA, da lahko vesoljske naprave znatno prispevajo k uresničevanju ciljev skupne varnostne in obrambne politike (SVOP); je v zvezi s tem SEZNANJEN s podpisom upravnega dogovora med Evropsko obrambno agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo z dne 20. junija 2011 (3); |
| --- | --- |

8.

POUDARJA, da lahko vesoljske naprave znatno prispevajo k uresničevanju ciljev skupne varnostne in obrambne politike (SVOP); je v zvezi s tem SEZNANJEN s podpisom upravnega dogovora med Evropsko obrambno agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo z dne 20. junija 2011 (3);

| 9. | OB UGOTAVLJANJU, da bodo nosilci odločitev in drugi uporabniki z dokončanjem in uporabo globalnih navigacijskih sistemov Galileo in EGNOS ter programa za globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) pridobili napredna in zanesljiva orodja za izpolnjevanje varstvenih in varnostnih potreb evropskih in neevropskih državljanov, in sicer zlasti z zagotavljanjem interoperabilnosti in celostne uporabe vesoljskih aplikacij za krizno upravljanje, civilno zaščito in humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

9.

OB UGOTAVLJANJU, da bodo nosilci odločitev in drugi uporabniki z dokončanjem in uporabo globalnih navigacijskih sistemov Galileo in EGNOS ter programa za globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) pridobili napredna in zanesljiva orodja za izpolnjevanje varstvenih in varnostnih potreb evropskih in neevropskih državljanov, in sicer zlasti z zagotavljanjem interoperabilnosti in celostne uporabe vesoljskih aplikacij za krizno upravljanje, civilno zaščito in humanitarno pomoč;

| 10. | OB POZDRAVLJANJU izstrelitve prvih dveh satelitov Galileo na prvi raketi Sojuz, izstreljeni iz evropskega vesoljskega izstrelišča „Centre Spatial Guyanais“, ki predstavlja nov pomemben korak v evropskih dejavnostih v vesolju; |
| --- | --- |

10.

OB POZDRAVLJANJU izstrelitve prvih dveh satelitov Galileo na prvi raketi Sojuz, izstreljeni iz evropskega vesoljskega izstrelišča „Centre Spatial Guyanais“, ki predstavlja nov pomemben korak v evropskih dejavnostih v vesolju;

| 11. | OB OPOZARJANJU, da je treba vesoljsko infrastrukturo, ki je zaradi navedenih razlogov odločilnega pomena, zavarovati pred tveganji naravnih nesreč, vključno z možnimi posledicami sončnih neviht, in nesreč, ki jih povzročijo človeške dejavnosti (na primer vesoljski odpadki); |
| --- | --- |

11.

OB OPOZARJANJU, da je treba vesoljsko infrastrukturo, ki je zaradi navedenih razlogov odločilnega pomena, zavarovati pred tveganji naravnih nesreč, vključno z možnimi posledicami sončnih neviht, in nesreč, ki jih povzročijo človeške dejavnosti (na primer vesoljski odpadki);

| 12. | OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (4), ki vsebuje predloge v zvezi z večletnim finančnim okvirom EU 2014–2020; |
| --- | --- |

12.

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (4), ki vsebuje predloge v zvezi z večletnim finančnim okvirom EU 2014–2020;

| 13. | OB PRIZNAVANJU, da pričujoče smernice Sveta za vesolje ne vplivajo na odločitve o naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

13.

OB PRIZNAVANJU, da pričujoče smernice Sveta za vesolje ne vplivajo na odločitve o naslednjem večletnem finančnem okviru;

I.   Vesolje za varnost in trajnostni razvoj

| 14. | OPOZARJA, da sta GMES in Galileo/EGNOS vodilna programa Evropske unije, za katera je odgovorna in ju upravlja Evropska komisija, GMES pa temelji tudi na partnerstvu z ESA in njenimi državami članicami, pri katerem sodelujejo drugi pristojni evropski organi; ZNOVA POUDARJA, da je ena od prednostnih nalog EU zagotoviti srednje- in dolgoročni razvoj ter izvajanje trajnostnih storitev in infrastrukture GMES. POZIVA Evropsko komisijo, naj sprejme potrebne in pravočasne ukrepe, s katerimi bo zagotovila kontinuiteto programa, uporabnike GMES in interesne skupine pa prepričala o svoji zavezanosti programu GMES; |
| --- | --- |

14.

OPOZARJA, da sta GMES in Galileo/EGNOS vodilna programa Evropske unije, za katera je odgovorna in ju upravlja Evropska komisija, GMES pa temelji tudi na partnerstvu z ESA in njenimi državami članicami, pri katerem sodelujejo drugi pristojni evropski organi; ZNOVA POUDARJA, da je ena od prednostnih nalog EU zagotoviti srednje- in dolgoročni razvoj ter izvajanje trajnostnih storitev in infrastrukture GMES. POZIVA Evropsko komisijo, naj sprejme potrebne in pravočasne ukrepe, s katerimi bo zagotovila kontinuiteto programa, uporabnike GMES in interesne skupine pa prepričala o svoji zavezanosti programu GMES;

| 15. | PRIZNAVA, da ima GMES pomembno vlogo pri zagotavljanju neodvisnega dostopa Evrope do ključnih strateških informacij, na katere se opirajo številne v Pogodbi zajete politike EU na področjih, kot so kmetijstvo, okolje, promet, energija, zdravstvo, civilna zaščita, humanitarna pomoč in varnost; in zato POUDARJA, da je treba zagotoviti kontinuiteto ter razpoložljivost infrastrukture in storitev po letu 2013; |
| --- | --- |

15.

PRIZNAVA, da ima GMES pomembno vlogo pri zagotavljanju neodvisnega dostopa Evrope do ključnih strateških informacij, na katere se opirajo številne v Pogodbi zajete politike EU na področjih, kot so kmetijstvo, okolje, promet, energija, zdravstvo, civilna zaščita, humanitarna pomoč in varnost; in zato POUDARJA, da je treba zagotoviti kontinuiteto ter razpoložljivost infrastrukture in storitev po letu 2013;

| 16. | UGOTAVLJA, da podnebne spremembe močno vplivajo na družbo in gospodarstvo ter na naravne in upravljane ekosisteme, PRIZNAVA, da je GMES pomemben evropski prispevek k prizadevanjem na svetovni ravni za boljše razumevanje tega pojava ter spremljanje in blažitev posledic podnebnih sprememb in POUDARJA, da bi moralo biti izvajanje namenske storitve GMES za obveščanje o podnebnih spremembah povezano z drugimi obstoječimi storitvami in dejavnostmi ter jih dopolnjevati, s čimer bi premostili ta izziv; |
| --- | --- |

16.

UGOTAVLJA, da podnebne spremembe močno vplivajo na družbo in gospodarstvo ter na naravne in upravljane ekosisteme, PRIZNAVA, da je GMES pomemben evropski prispevek k prizadevanjem na svetovni ravni za boljše razumevanje tega pojava ter spremljanje in blažitev posledic podnebnih sprememb in POUDARJA, da bi moralo biti izvajanje namenske storitve GMES za obveščanje o podnebnih spremembah povezano z drugimi obstoječimi storitvami in dejavnostmi ter jih dopolnjevati, s čimer bi premostili ta izziv;

| 17. | POZDRAVLJA učinkovito pridobivanje satelitskih informacij v okviru programa GMES, ki so služile v kriznih operacijah po nedavnih nesrečah širom sveta, MENI, da bo imel GMES v dopolnjevanju z obstoječimi mehanizmi osrednje mesto v okviru izboljšanih evropskih zmogljivostih za odzivanje v izrednih razmerah, in POZIVA Evropsko komisijo, naj še izboljša dostop do koristnih podatkov in informacij, ki so v kriznih razmerah posredovani z nacionalnimi programi; |
| --- | --- |

17.

POZDRAVLJA učinkovito pridobivanje satelitskih informacij v okviru programa GMES, ki so služile v kriznih operacijah po nedavnih nesrečah širom sveta, MENI, da bo imel GMES v dopolnjevanju z obstoječimi mehanizmi osrednje mesto v okviru izboljšanih evropskih zmogljivostih za odzivanje v izrednih razmerah, in POZIVA Evropsko komisijo, naj še izboljša dostop do koristnih podatkov in informacij, ki so v kriznih razmerah posredovani z nacionalnimi programi;

| 18. | POZDRAVLJA doseženi napredek Evropske komisije pri vzpostavljanju predoperativnih zmogljivosti za varnostne storitve GMES in PRIPOROČA, da Evropska komisija v tesnem sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje, državami članicami in pristojnimi agencijami EU, kot so FRONTEX, EUSC in EMSA, dokonča opredelitev v celoti operativnih varnostnih storitev GMES v okviru podpore zunanjim ukrepom EU ter mejnega in pomorskega nadzora, glede na povpraševanje uporabnikov, ter pospeši prehod na te storitve; |
| --- | --- |

18.

POZDRAVLJA doseženi napredek Evropske komisije pri vzpostavljanju predoperativnih zmogljivosti za varnostne storitve GMES in PRIPOROČA, da Evropska komisija v tesnem sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje, državami članicami in pristojnimi agencijami EU, kot so FRONTEX, EUSC in EMSA, dokonča opredelitev v celoti operativnih varnostnih storitev GMES v okviru podpore zunanjim ukrepom EU ter mejnega in pomorskega nadzora, glede na povpraševanje uporabnikov, ter pospeši prehod na te storitve;

| 19. | POZIVA Evropsko komisijo, naj v tesnem sodelovanju z vsemi zadevnimi interesnimi skupinami predlaga organizacijski okvir, vključno z upravljanjem, in vzpostavitev načrtovanih operativnih storitev; zlasti POZIVA Evropsko komisijo, naj v posvetovanju z zadevnimi interesnimi skupinami dokončno opredeli ustrezno podatkovno politiko za GMES, ki bo temeljila na popolnem in prostem dostopu do informacij, ki jih omogočajo storitve GMES, in podatkov, zbranih na podlagi infrastrukture GMES, ob upoštevanju ustreznih mednarodnih sporazumov, varnostnih omejitev in pogojev za izdajo dovoljenj, vključno z registracijo in sprejemanjem dovoljenj uporabnikov, in ki v največjem možnem obsegu povečuje uporabo GMES in temelji na pristopu, pri katerem so brezplačni dostop do določenih javnih podatkov in storitev ter potreba po krepitvi trgov za opazovanje Zemlje v Evropi in rasti obstoječih in nastajajočih evropskih podjetij, ki se ukvarjajo z zagotavljanjem podatkov in podatkovnih storitev, v ustreznem sorazmerju, ter koncept upravljanja varnosti komponent in informacij GMES; |
| --- | --- |

19.

POZIVA Evropsko komisijo, naj v tesnem sodelovanju z vsemi zadevnimi interesnimi skupinami predlaga organizacijski okvir, vključno z upravljanjem, in vzpostavitev načrtovanih operativnih storitev; zlasti POZIVA Evropsko komisijo, naj v posvetovanju z zadevnimi interesnimi skupinami dokončno opredeli ustrezno podatkovno politiko za GMES, ki bo temeljila na popolnem in prostem dostopu do informacij, ki jih omogočajo storitve GMES, in podatkov, zbranih na podlagi infrastrukture GMES, ob upoštevanju ustreznih mednarodnih sporazumov, varnostnih omejitev in pogojev za izdajo dovoljenj, vključno z registracijo in sprejemanjem dovoljenj uporabnikov, in ki v največjem možnem obsegu povečuje uporabo GMES in temelji na pristopu, pri katerem so brezplačni dostop do določenih javnih podatkov in storitev ter potreba po krepitvi trgov za opazovanje Zemlje v Evropi in rasti obstoječih in nastajajočih evropskih podjetij, ki se ukvarjajo z zagotavljanjem podatkov in podatkovnih storitev, v ustreznem sorazmerju, ter koncept upravljanja varnosti komponent in informacij GMES;

| 20. | MENI, da je vprašanje lastništva vesoljske infrastrukture GMES bistvenega pomena za prihodnost GMES, in POZIVA Evropsko komisijo in ESA, naj čimprej zaključita presojo tega vprašanja; |
| --- | --- |

20.

MENI, da je vprašanje lastništva vesoljske infrastrukture GMES bistvenega pomena za prihodnost GMES, in POZIVA Evropsko komisijo in ESA, naj čimprej zaključita presojo tega vprašanja;

| 21. | JE SEZNANJEN s sklepom Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za dostop do regulirane javne storitve (Public Regulated Service — PRS), ki jo zagotavljajo globalni satelitski navigacijski sistemi, vzpostavljeni v okviru programa Galileo (5); in POZIVA Evropsko komisijo, naj s pomočjo ESZD ter v tesnem sodelovanju z državami članicami in ustreznimi skupnostmi uporabnikov opredeli ukrepe, potrebne za zagotovitev nemotenega začetka uporabe PRS in pripadajočih sistemov, pri čemer je treba v celoti upoštevati nacionalno infrastrukturo, saj se bodo s tem izboljšale zmogljivosti EU za krizno upravljanje; |
| --- | --- |

21.

JE SEZNANJEN s sklepom Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za dostop do regulirane javne storitve (Public Regulated Service — PRS), ki jo zagotavljajo globalni satelitski navigacijski sistemi, vzpostavljeni v okviru programa Galileo (5); in POZIVA Evropsko komisijo, naj s pomočjo ESZD ter v tesnem sodelovanju z državami članicami in ustreznimi skupnostmi uporabnikov opredeli ukrepe, potrebne za zagotovitev nemotenega začetka uporabe PRS in pripadajočih sistemov, pri čemer je treba v celoti upoštevati nacionalno infrastrukturo, saj se bodo s tem izboljšale zmogljivosti EU za krizno upravljanje;

| 22. | PRIZNAVA, da satelitske komunikacije v vsakem kriznem odzivanju in v vsaki operaciji za krizno upravljanje predstavljajo ključne zmogljivosti in izredno pomemben in omejen vir, zlasti če je poškodovana ali uničena prizemna infrastruktura, ter PRIPOROČA Evropski komisiji, ESZD in državam članicam, da si ob podpori EDA prizadevajo za varen in zagotovljen dostop do komercialnih in vladnih satelitskih komunikacij za akterje, dejavne pri kriznem odzivanju in kriznem upravljanju; |
| --- | --- |

22.

PRIZNAVA, da satelitske komunikacije v vsakem kriznem odzivanju in v vsaki operaciji za krizno upravljanje predstavljajo ključne zmogljivosti in izredno pomemben in omejen vir, zlasti če je poškodovana ali uničena prizemna infrastruktura, ter PRIPOROČA Evropski komisiji, ESZD in državam članicam, da si ob podpori EDA prizadevajo za varen in zagotovljen dostop do komercialnih in vladnih satelitskih komunikacij za akterje, dejavne pri kriznem odzivanju in kriznem upravljanju;

| 23. | POUDARJA, da je za učinkovito upravljanje kriznih razmer treba zbrati ustrezna sredstva ter ustrezne informacije za njihovo najučinkovitejšo uporabo, ter v ta namen povezati različne vesoljske in prizemne aplikacije, kar bi izboljšalo usklajevanje dejavnosti različnih akterjev, vključenih v humanitarne operacije in operacije civilne zaščite; |
| --- | --- |

23.

POUDARJA, da je za učinkovito upravljanje kriznih razmer treba zbrati ustrezna sredstva ter ustrezne informacije za njihovo najučinkovitejšo uporabo, ter v ta namen povezati različne vesoljske in prizemne aplikacije, kar bi izboljšalo usklajevanje dejavnosti različnih akterjev, vključenih v humanitarne operacije in operacije civilne zaščite;

| 24. | Ob upoštevanju navedenega POZIVA Evropsko komisijo, naj po potrebi ob podpori ESZD, ESA in držav članic ter ob podpori EDA:






  — | med morebitnimi uporabniki krepi ozaveščenost o možnostih vključitve vesoljskih aplikacij v ustrezne sisteme, |
| --- | --- | --- |

24.

Ob upoštevanju navedenega POZIVA Evropsko komisijo, naj po potrebi ob podpori ESZD, ESA in držav članic ter ob podpori EDA:

—

med morebitnimi uporabniki krepi ozaveščenost o možnostih vključitve vesoljskih aplikacij v ustrezne sisteme,

| — | zagotovi optimalno uporabo vesoljskih rešitev v okviru evropskega mehanizma za usklajevanje na področju civilne zaščite, |
| --- | --- |

—

zagotovi optimalno uporabo vesoljskih rešitev v okviru evropskega mehanizma za usklajevanje na področju civilne zaščite,

| — | oblikuje rešitve, ki bi privedle do interoperabilnosti vesoljskih tehničnih sistemov, in vzpostavi skladen okvir operativnih postopkov za uporabo vesoljskih aplikacij za krizno upravljanje, |
| --- | --- |

—

oblikuje rešitve, ki bi privedle do interoperabilnosti vesoljskih tehničnih sistemov, in vzpostavi skladen okvir operativnih postopkov za uporabo vesoljskih aplikacij za krizno upravljanje,

| — | ter poleg tega z uporabo malih (mikro-, nano- in piko-) satelitov raziskuje možnosti za miniaturizacijo, da bi zmanjšali stroške. |
| --- | --- |

—

ter poleg tega z uporabo malih (mikro-, nano- in piko-) satelitov raziskuje možnosti za miniaturizacijo, da bi zmanjšali stroške.

II.   Varnost in trajnost za vesolje

| 25. | UGOTAVLJA, da so vesoljske naprave in z njimi povezana prizemna infrastruktura resno ogrožene, med drugim zaradi tveganja trkov in vpliva vremena v vesolju; PRIZNAVA, da je takšne vesoljske naprave in storitve, ki so bistvene za evropsko gospodarstvo in politike, pomembno zaščititi, in PRIZNAVA, kako pomembna je učinkovita zmogljivost za spremljanje razmer v vesolju kot dejavnost na evropski ravni, med drugim tudi zato, da se evropske vesoljske naprave in njihove prihodnje izstrelitve še bolj zaščitijo pred vesoljskimi odpadki in drugimi objekti v vesolju ter pred vesoljskimi meteorološkimi pojavi; zato bi morala Evropska unija čim bolj izkoristiti sredstva, kompetence, znanja in izkušnje, ki jih že ima na voljo ali se razvijajo v državah članicah, na evropski ravni in po potrebi na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

25.

UGOTAVLJA, da so vesoljske naprave in z njimi povezana prizemna infrastruktura resno ogrožene, med drugim zaradi tveganja trkov in vpliva vremena v vesolju; PRIZNAVA, da je takšne vesoljske naprave in storitve, ki so bistvene za evropsko gospodarstvo in politike, pomembno zaščititi, in PRIZNAVA, kako pomembna je učinkovita zmogljivost za spremljanje razmer v vesolju kot dejavnost na evropski ravni, med drugim tudi zato, da se evropske vesoljske naprave in njihove prihodnje izstrelitve še bolj zaščitijo pred vesoljskimi odpadki in drugimi objekti v vesolju ter pred vesoljskimi meteorološkimi pojavi; zato bi morala Evropska unija čim bolj izkoristiti sredstva, kompetence, znanja in izkušnje, ki jih že ima na voljo ali se razvijajo v državah članicah, na evropski ravni in po potrebi na mednarodni ravni;

| 26. | PRIZNAVA pomemben bistveni prispevek pripravljalnega programa ESA za spremljanje razmer v vesolju (SSA); ob priznavanju dvojne narave takšnega sistema in upoštevanju njegove posebne varnostne razsežnosti POZIVA Evropsko komisijo skupaj z visoko predstavnico, naj v tesnem sodelovanju z ESA in državami članicami, ki imajo v lasti te naprave in imajo zmogljivosti, ter v posvetovanju z vsemi udeleženimi stranmi, pripravi predloge o tem, kako v celoti izkoristiti in nadgraditi te naprave in zmogljivosti, in sicer za razvoj zmogljivosti za spremljanje razmer v vesolju kot dejavnosti na evropski ravni, in v zvezi s tem opredeli ustrezno upravljavsko in podatkovno politiko za posebej občutljive podatke, pridobljene s spremljanjem razmer v vesolju; |
| --- | --- |

26.

PRIZNAVA pomemben bistveni prispevek pripravljalnega programa ESA za spremljanje razmer v vesolju (SSA); ob priznavanju dvojne narave takšnega sistema in upoštevanju njegove posebne varnostne razsežnosti POZIVA Evropsko komisijo skupaj z visoko predstavnico, naj v tesnem sodelovanju z ESA in državami članicami, ki imajo v lasti te naprave in imajo zmogljivosti, ter v posvetovanju z vsemi udeleženimi stranmi, pripravi predloge o tem, kako v celoti izkoristiti in nadgraditi te naprave in zmogljivosti, in sicer za razvoj zmogljivosti za spremljanje razmer v vesolju kot dejavnosti na evropski ravni, in v zvezi s tem opredeli ustrezno upravljavsko in podatkovno politiko za posebej občutljive podatke, pridobljene s spremljanjem razmer v vesolju;

| 27. | OPOZARJA, da naj bi prihodnja operativna zmogljivost na evropski ravni na področju SSA obsegala tri segmente: nadzor in sledenje objektov v orbiti, napoved in spremljanje vesoljskih meteoroloških pojavov in njihovih učinkov zlasti za kritično infrastrukturo ter spremljanje objektov blizu Zemlje, v okviru opredelitve zmogljivosti SSA, glede na zbrane in odobrene (6) zahteve civilnih in vojaških uporabnikov SSA; |
| --- | --- |

27.

OPOZARJA, da naj bi prihodnja operativna zmogljivost na evropski ravni na področju SSA obsegala tri segmente: nadzor in sledenje objektov v orbiti, napoved in spremljanje vesoljskih meteoroloških pojavov in njihovih učinkov zlasti za kritično infrastrukturo ter spremljanje objektov blizu Zemlje, v okviru opredelitve zmogljivosti SSA, glede na zbrane in odobrene (6) zahteve civilnih in vojaških uporabnikov SSA;

| 28. | PRIZNAVA, da bodo za zaščito vesoljskih naprav potrebne stalne raziskovalne dejavnosti na področjih, kot so vplivi vesoljskega vremena, objekti blizu Zemlje ter sledenje odpadkov in njihova napoved, zmanjšanje in odstranitev; ter POZIVA Evropsko komisijo, ESA in države članice, naj določijo primerne ukrepe za ustrezno rešitev teh vprašanj; |
| --- | --- |

28.

PRIZNAVA, da bodo za zaščito vesoljskih naprav potrebne stalne raziskovalne dejavnosti na področjih, kot so vplivi vesoljskega vremena, objekti blizu Zemlje ter sledenje odpadkov in njihova napoved, zmanjšanje in odstranitev; ter POZIVA Evropsko komisijo, ESA in države članice, naj določijo primerne ukrepe za ustrezno rešitev teh vprašanj;

| 29. | PRIZNAVA, da je treba okrepiti varnost, zaščito in trajnost vseh dejavnosti v vesolju. V zvezi s tem PONOVNO POUDARJA, kako pomembno je, da se razprave o osnutku mednarodnega kodeksa ravnanja za izvajanje dejavnosti v vesolju nadaljujejo na večstranski ravni, da se zagotovi, da čim več držav pristopi h kodeksu. Poleg tega MENI, da bo širši dostop do ustreznih in zanesljivih informacij o dejavnostih v vesolju pripomogel h krepitvi zaupanja, zlasti kar zadeva uporabo vesolja v miroljubne namene; |
| --- | --- |

29.

PRIZNAVA, da je treba okrepiti varnost, zaščito in trajnost vseh dejavnosti v vesolju. V zvezi s tem PONOVNO POUDARJA, kako pomembno je, da se razprave o osnutku mednarodnega kodeksa ravnanja za izvajanje dejavnosti v vesolju nadaljujejo na večstranski ravni, da se zagotovi, da čim več držav pristopi h kodeksu. Poleg tega MENI, da bo širši dostop do ustreznih in zanesljivih informacij o dejavnostih v vesolju pripomogel h krepitvi zaupanja, zlasti kar zadeva uporabo vesolja v miroljubne namene;

| 30. | MENI, da bi industrijska politika za vesolje morala upoštevati posebnosti vesoljskega sektorja in interese vseh držav članic za naložbe v vesoljske naprave ter si prizadevati za naslednje skupne cilje: podpirati zmogljivosti Evrope, da oblikuje, razvije, vzpostavi, vodi in izkorišča vesoljske sisteme; krepiti konkurenčnost evropske industrije na domačem in izvoznih trgih; in pospeševati konkurenčnost ter uravnotežen razvoj in vključevanje zmogljivosti v Evropi; POUDARJA, da je treba preučiti, ali so potrebni ustrezni ukrepi na evropski in mednarodni ravni, da se zagotovita trajnost in ekonomski razvoj vesoljskih dejavnosti, vključno z dejavnostmi evropskega komercialnega sektorja; |
| --- | --- |

30.

MENI, da bi industrijska politika za vesolje morala upoštevati posebnosti vesoljskega sektorja in interese vseh držav članic za naložbe v vesoljske naprave ter si prizadevati za naslednje skupne cilje: podpirati zmogljivosti Evrope, da oblikuje, razvije, vzpostavi, vodi in izkorišča vesoljske sisteme; krepiti konkurenčnost evropske industrije na domačem in izvoznih trgih; in pospeševati konkurenčnost ter uravnotežen razvoj in vključevanje zmogljivosti v Evropi; POUDARJA, da je treba preučiti, ali so potrebni ustrezni ukrepi na evropski in mednarodni ravni, da se zagotovita trajnost in ekonomski razvoj vesoljskih dejavnosti, vključno z dejavnostmi evropskega komercialnega sektorja;

| 31. | V zvezi s trajnostjo vesoljskih dejavnosti OPOZARJA (7) na svoj poziv vsem evropskim institucionalnim akterjem, da prednostno preučijo uporabo lanserjev, razvitih v Evropi, ter vprašanja, povezana z njihovim morebitnim sodelovanjem pri uporabi lanserskih zmogljivosti, da bi ohranili neodvisen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja pod izpolnljivimi pogoji; |
| --- | --- |

31.

V zvezi s trajnostjo vesoljskih dejavnosti OPOZARJA (7) na svoj poziv vsem evropskim institucionalnim akterjem, da prednostno preučijo uporabo lanserjev, razvitih v Evropi, ter vprašanja, povezana z njihovim morebitnim sodelovanjem pri uporabi lanserskih zmogljivosti, da bi ohranili neodvisen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja pod izpolnljivimi pogoji;

III.   Raziskovanje

| 32. | OPOZARJA na razprave na politični ravni med evropskimi in mednarodnimi partnerji na tretji konferenci o raziskovanju in prvem srečanju mednarodnega foruma za raziskovanje na visoki ravni v italijanskem mestu Lucca 10. novembra 2011 ter na izjavo, sprejeto ob tej priložnosti, v kateri so priznane prednosti stalnega in strukturiranega političnega dialoga na visoki ravni o prihodnjem raziskovanju vesolja, s pomočjo katerega bi lahko opredelili morebitna področja za mednarodno sodelovanje. POZDRAVLJA ponudbo Združenih držav, da bodo gostile naslednje srečanje v okviru dialoga. |
| --- | --- |

32.

OPOZARJA na razprave na politični ravni med evropskimi in mednarodnimi partnerji na tretji konferenci o raziskovanju in prvem srečanju mednarodnega foruma za raziskovanje na visoki ravni v italijanskem mestu Lucca 10. novembra 2011 ter na izjavo, sprejeto ob tej priložnosti, v kateri so priznane prednosti stalnega in strukturiranega političnega dialoga na visoki ravni o prihodnjem raziskovanju vesolja, s pomočjo katerega bi lahko opredelili morebitna področja za mednarodno sodelovanje. POZDRAVLJA ponudbo Združenih držav, da bodo gostile naslednje srečanje v okviru dialoga.

| 33. | PRIZNAVA potencial robotiziranega in človekovega raziskovanja v nizki zemeljski orbiti in izven nje, ki bi ob podpori mednarodnega medvladnega političnega dialoga prispeval k družbenemu, intelektualnemu in gospodarskemu napredku ter prinesel koristi državljanom. Mednje sodijo oblikovanje globalnih partnerstev na podlagi skupnih ambicioznih in miroljubnih ciljev; spodbujanje napredka znanosti; spodbujanje prihodnjih odkritij; reševanje svetovnih izzivov v vesolju in na Zemlji z uporabo inovativne tehnologije; navdihovanje družbe in zlasti mlajših generacij z skupnimi in individualnimi prizadevanji ter omogočanje gospodarske rasti in novih poslovnih priložnosti; |
| --- | --- |

33.

PRIZNAVA potencial robotiziranega in človekovega raziskovanja v nizki zemeljski orbiti in izven nje, ki bi ob podpori mednarodnega medvladnega političnega dialoga prispeval k družbenemu, intelektualnemu in gospodarskemu napredku ter prinesel koristi državljanom. Mednje sodijo oblikovanje globalnih partnerstev na podlagi skupnih ambicioznih in miroljubnih ciljev; spodbujanje napredka znanosti; spodbujanje prihodnjih odkritij; reševanje svetovnih izzivov v vesolju in na Zemlji z uporabo inovativne tehnologije; navdihovanje družbe in zlasti mlajših generacij z skupnimi in individualnimi prizadevanji ter omogočanje gospodarske rasti in novih poslovnih priložnosti;

| 34. | POZIVA Evropsko komisijo, ESA in države članice, naj na evropski ravni in z mednarodnimi partnerji nadaljujejo razprave, da bi opredelili strategijo po letu 2020, tudi evropsko vlogo v tej strategiji, in sicer kot pripravo na naslednje srečanje v okviru dialoga, kjer bi bilo treba upoštevati evropske težnje, prioritete in sredstva. |
| --- | --- |

34.

POZIVA Evropsko komisijo, ESA in države članice, naj na evropski ravni in z mednarodnimi partnerji nadaljujejo razprave, da bi opredelili strategijo po letu 2020, tudi evropsko vlogo v tej strategiji, in sicer kot pripravo na naslednje srečanje v okviru dialoga, kjer bi bilo treba upoštevati evropske težnje, prioritete in sredstva.

---

(1)  Dok. 7110/10.

(2)  Zlasti s členoma 4 in 189.

(3)  Dok. 10085/11.

(4)  Dok. 12475/11.

(5)  UL L 287, 4.11.2011, str. 1.

(6)  Dokument 15715/11.

(7)  Dok. 16864/10.

---

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 23.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 377/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 377/5

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine

2011/C 377/02

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter zlasti členov 7 in 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, (1)

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter zlasti člena 28(2) Uredbe –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

1.   UVOD

| 1. | Komisija je 31. marca 2011 sprejela predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine (v nadaljnjem besedilu: predlog). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 31. marca 2011 sprejela predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine (v nadaljnjem besedilu: predlog).

1.1   Posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP)

| 2. | Komisija je ENVP poslala predlog 31. marca 2011. ENVP razume to sporočilo kot prošnjo za svetovanje institucijam in organom Skupnosti, kot je predvideno v členu 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 45/2001). Še pred tem (3), torej pred sprejetjem predloga, je Komisija ENVP dala možnost, da predloži neuradne pripombe. ENVP pozdravlja odprtost postopka, zaradi česar je bilo mogoče že na zgodnjih stopnjah izboljšati besedilo z vidika varstva podatkov. Nekatere od teh pripomb so bile upoštevane v predlogu. ENVP pozdravlja izrecno sklicevanje na to posvetovanje v preambuli k predlogu. |
| --- | --- |

2.

Komisija je ENVP poslala predlog 31. marca 2011. ENVP razume to sporočilo kot prošnjo za svetovanje institucijam in organom Skupnosti, kot je predvideno v členu 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 45/2001). Še pred tem (3), torej pred sprejetjem predloga, je Komisija ENVP dala možnost, da predloži neuradne pripombe. ENVP pozdravlja odprtost postopka, zaradi česar je bilo mogoče že na zgodnjih stopnjah izboljšati besedilo z vidika varstva podatkov. Nekatere od teh pripomb so bile upoštevane v predlogu. ENVP pozdravlja izrecno sklicevanje na to posvetovanje v preambuli k predlogu.

1.2   Splošno ozadje

| 3. | V predlogu je odgovorno dajanje posojil opredeljeno kot skrb dajalcev kreditov in posrednikov, da posojajo zneske, ki si jih potrošniki lahko privoščijo ter ustrezajo njihovim potrebam in okoliščinam. Pojem odgovornega dajanja posojil pomeni, da morajo potrošniki zagotoviti pomembne, popolne in natančne informacije o svojem finančnem položaju ter da se jih spodbuja k sprejemanju zavestnih in uravnoteženihodločitev. |
| --- | --- |

3.

V predlogu je odgovorno dajanje posojil opredeljeno kot skrb dajalcev kreditov in posrednikov, da posojajo zneske, ki si jih potrošniki lahko privoščijo ter ustrezajo njihovim potrebam in okoliščinam. Pojem odgovornega dajanja posojil pomeni, da morajo potrošniki zagotoviti pomembne, popolne in natančne informacije o svojem finančnem položaju ter da se jih spodbuja k sprejemanju zavestnih in uravnoteženihodločitev.

| 4. | V predlogu so našteti različni dejavniki, ki vplivajo na odločitev, da se odobri določen hipotekarni kredit, na morebitno izbiro hipotekarnega produkta s strani posojilojemalca ter zmožnost posojilojemalca, da odplača posojilo. Ti dejavniki vključujejo gospodarsko okolje, asimetrijo informacij in navzkrižje interesov, zakonodajne vrzeli in neusklajenosti ter druge dejavnike, kot so finančna pismenost posojilojemalca in strukture za hipotekarno financiranje. Glede na stališče, izraženo v predlogu, je bil vzrok za finančno krizo neodgovorno ravnanje nekaterih tržnih akterjev, zato je zakonodajna pobuda usmerjena v reševanje vprašanja neodgovornega dajanja in najemanja posojil, da bi se izognili ponovitvi finančne krize. |
| --- | --- |

4.

V predlogu so našteti različni dejavniki, ki vplivajo na odločitev, da se odobri določen hipotekarni kredit, na morebitno izbiro hipotekarnega produkta s strani posojilojemalca ter zmožnost posojilojemalca, da odplača posojilo. Ti dejavniki vključujejo gospodarsko okolje, asimetrijo informacij in navzkrižje interesov, zakonodajne vrzeli in neusklajenosti ter druge dejavnike, kot so finančna pismenost posojilojemalca in strukture za hipotekarno financiranje. Glede na stališče, izraženo v predlogu, je bil vzrok za finančno krizo neodgovorno ravnanje nekaterih tržnih akterjev, zato je zakonodajna pobuda usmerjena v reševanje vprašanja neodgovornega dajanja in najemanja posojil, da bi se izognili ponovitvi finančne krize.

| 5. | Predlog tako uvaja bonitetne in nadzorne zahteve za dajalce kreditov ter obveznosti in pravice posojilojemalcev, da bi oblikovali jasen zakonodajni okvir, ki bi obvaroval hipotekarni trg EU pred pretresi, kakršne je doživel med finančno krizo. |
| --- | --- |

5.

Predlog tako uvaja bonitetne in nadzorne zahteve za dajalce kreditov ter obveznosti in pravice posojilojemalcev, da bi oblikovali jasen zakonodajni okvir, ki bi obvaroval hipotekarni trg EU pred pretresi, kakršne je doživel med finančno krizo.

1.3   Razmerje s sistemom EU za varstvo podatkov

| 6. | Predlog vključuje nekaj dejavnosti, ki so pomembne za sistem EU za varstvo podatkov. Povezane so predvsem s poizvedbami dajalcev kreditov in kreditnih posrednikov v tako imenovani „zbirki podatkov o kreditih“ za ocenjevanje kreditne sposobnosti potrošnikov in z informacijami, ki jih potrošniki dajo dajalcem kreditov ali kreditnim posrednikom. |
| --- | --- |

6.

Predlog vključuje nekaj dejavnosti, ki so pomembne za sistem EU za varstvo podatkov. Povezane so predvsem s poizvedbami dajalcev kreditov in kreditnih posrednikov v tako imenovani „zbirki podatkov o kreditih“ za ocenjevanje kreditne sposobnosti potrošnikov in z informacijami, ki jih potrošniki dajo dajalcem kreditov ali kreditnim posrednikom.

| 7. | ENVP z zadovoljstvom opaža, da sedanje besedilo predloga vključuje pomembna sklicevanja na ustrezna pravila varstva podatkov. Vseeno pa bi rad opozoril na potrebo po nekaj pojasnilih. Predlog po eni strani ne sme uvajati preveč podrobnih določb o načelih varstva podatkov, katerih upoštevanje je zajamčeno z uporabo katerega koli od postopkov obdelave iz nacionalnih zakonov, s katerimi se izvaja Direktiva 95/46/ES. Po drugi strani ENVP predlaga nekaj izboljšav besedila, ki so namenjene večji jasnosti in temu, da se merila, ki določajo pravico dostopa do zbirke podatkov o kreditih, ne bi predpisovala v delegirani zakonodaji. |
| --- | --- |

7.

ENVP z zadovoljstvom opaža, da sedanje besedilo predloga vključuje pomembna sklicevanja na ustrezna pravila varstva podatkov. Vseeno pa bi rad opozoril na potrebo po nekaj pojasnilih. Predlog po eni strani ne sme uvajati preveč podrobnih določb o načelih varstva podatkov, katerih upoštevanje je zajamčeno z uporabo katerega koli od postopkov obdelave iz nacionalnih zakonov, s katerimi se izvaja Direktiva 95/46/ES. Po drugi strani ENVP predlaga nekaj izboljšav besedila, ki so namenjene večji jasnosti in temu, da se merila, ki določajo pravico dostopa do zbirke podatkov o kreditih, ne bi predpisovala v delegirani zakonodaji.

2.   ANALIZA PREDLOGA

2.1   Sklicevanje na Direktivo 95/46/ES in obveznost ocenjevanja kreditne sposobnosti potrošnika

Uvodna izjava 30

| 8. | ENVP z zadovoljstvom opaža, da predlog vključuje sklicevanje na Direktivo 95/46/ES v preambuli k besedilu Direktive. Uvodna izjava 30 uvaja splošno uporabo Direktive 95/46/ES za dejavnosti obdelave podatkov, ki se izvajajo v okviru ocene kreditne sposobnosti potrošnikov. |
| --- | --- |

8.

ENVP z zadovoljstvom opaža, da predlog vključuje sklicevanje na Direktivo 95/46/ES v preambuli k besedilu Direktive. Uvodna izjava 30 uvaja splošno uporabo Direktive 95/46/ES za dejavnosti obdelave podatkov, ki se izvajajo v okviru ocene kreditne sposobnosti potrošnikov.

| 9. | Vključiti pa je treba tudi dejstvo, da mora vsaka obdelava podatkov potekati v skladu z izvedbenimi predpisi in je pri tem ustrezno upoštevati različne nacionalne zakone, s katerimi se izvaja takšna direktiva, zato bi lahko s predlogom uvedli splošen člen, na primer: „Vsaka obdelava osebnih podatkov na podlagi te direktive poteka v skladu z ustreznimi nacionalnimi zakoni, s katerimi se izvaja Direktiva 95/46/ES.“ Z vključitvijo takšnega člena bi lahko črtali izrecni sklicevanji na Direktivo v členih 15(3) in 16(4). |
| --- | --- |

9.

Vključiti pa je treba tudi dejstvo, da mora vsaka obdelava podatkov potekati v skladu z izvedbenimi predpisi in je pri tem ustrezno upoštevati različne nacionalne zakone, s katerimi se izvaja takšna direktiva, zato bi lahko s predlogom uvedli splošen člen, na primer: „Vsaka obdelava osebnih podatkov na podlagi te direktive poteka v skladu z ustreznimi nacionalnimi zakoni, s katerimi se izvaja Direktiva 95/46/ES.“ Z vključitvijo takšnega člena bi lahko črtali izrecni sklicevanji na Direktivo v členih 15(3) in 16(4).

Člen 14

| 10. | Člen 14 predloga uvaja obveznost, da dajalci kredita opravijo temeljito oceno kreditne sposobnosti potrošnikov. Ta ocena mora temeljiti na merilih, med katerimi so potrošnikov prihodek, prihranki, zadolženost in druge finančne obveznosti. Ta obveznost bi lahko močno vplivala na zasebnost posameznikov, ki bi radi dobili kredit, saj dajalec kredita lahko ocenjuje najrazličnejše vrste in veliko količino informacij. ENVP zato pozdravlja vključitev natančnejših opredelitev v besedilo, s katerimi je iskanje dajalca kredita omejeno na „potrebne“ informacije, ki jih lahko pridobi. Člen na splošno navaja, da je te informacije mogoče pridobiti samo iz „ustreznih notranjih ali zunanjih virov“. ENVP pozdravlja izrecno sklicevanje na načela nujnosti in sorazmernosti iz člena 6 Direktive 95/46/ES, vendar bi vseeno predlagal, da se natančneje določi, kolikor je to mogoče, iz katerih virov je mogoče pridobiti informacije. |
| --- | --- |

10.

Člen 14 predloga uvaja obveznost, da dajalci kredita opravijo temeljito oceno kreditne sposobnosti potrošnikov. Ta ocena mora temeljiti na merilih, med katerimi so potrošnikov prihodek, prihranki, zadolženost in druge finančne obveznosti. Ta obveznost bi lahko močno vplivala na zasebnost posameznikov, ki bi radi dobili kredit, saj dajalec kredita lahko ocenjuje najrazličnejše vrste in veliko količino informacij. ENVP zato pozdravlja vključitev natančnejših opredelitev v besedilo, s katerimi je iskanje dajalca kredita omejeno na „potrebne“ informacije, ki jih lahko pridobi. Člen na splošno navaja, da je te informacije mogoče pridobiti samo iz „ustreznih notranjih ali zunanjih virov“. ENVP pozdravlja izrecno sklicevanje na načela nujnosti in sorazmernosti iz člena 6 Direktive 95/46/ES, vendar bi vseeno predlagal, da se natančneje določi, kolikor je to mogoče, iz katerih virov je mogoče pridobiti informacije.

2.2   Poizvedbe v zbirki podatkov o kreditih

| 11. | Zbirka podatkov o kreditih je prvič omenjena v uvodni izjavi 27, kjer je poudarjena njena koristnost za oceno kreditne sposobnosti in v času trajanja posojila. V uvodni izjavi je tudi natančneje določeno, da morajo biti potrošniki v skladu z Direktivo 95/46/ES obveščeni o poizvedbah v zbirki podatkov in morajo imeti pravico do dostopa, popravljanja, blokiranja ali brisanja podatkov v zbirki. Člen 14 uvaja posebne obveznosti dajalca kredita v zvezi z morebitno zavrnitvijo vloge za kredit, zlasti kadar je povezana s poizvedbo v „zbirki podatkov o kreditih“. |
| --- | --- |

11.

Zbirka podatkov o kreditih je prvič omenjena v uvodni izjavi 27, kjer je poudarjena njena koristnost za oceno kreditne sposobnosti in v času trajanja posojila. V uvodni izjavi je tudi natančneje določeno, da morajo biti potrošniki v skladu z Direktivo 95/46/ES obveščeni o poizvedbah v zbirki podatkov in morajo imeti pravico do dostopa, popravljanja, blokiranja ali brisanja podatkov v zbirki. Člen 14 uvaja posebne obveznosti dajalca kredita v zvezi z morebitno zavrnitvijo vloge za kredit, zlasti kadar je povezana s poizvedbo v „zbirki podatkov o kreditih“.

| 12. | Člen 16 vključuje splošnejše določbe o oblikovanju meril za „dostop do zbirke podatkov“. Besedilo člena 16 je zelo splošno („Vsaka država članica zagotovi, da imajo vsi dajalci kreditov nediskriminatoren dostop do zbirk podatkov, ki se v zadevni državi članici uporabljajo za ocenjevanje [...] kreditne sposobnosti [...] in spremljanje njihovega izpolnjevanja kreditnih obveznosti [...]“). V besedilu ni natančneje določeno, ali morajo biti zbirke podatkov oblikovane posebej za takšna preverjanja kreditne sposobnosti, kdo je odgovoren za podatkovno zbirko, kakšne informacije lahko vsebuje podatkovna zbirka, kaj pomeni „spremljanje“ skladnosti potrošnika in tako naprej. ENVP razume, da se strukture zbirk podatkov o kreditih razlikujejo in da so v različnih državah članicah vzpostavljene v različnih pravnih okvirih ter da bi polna uskladitev navedenih meril presegla področje uporabe Direktive. Vseeno pa bi bil cilj predloga uvesti usklajene pogoje za dostop do zbirke podatkov, tako da bi na primer lahko dajalec kredita v Belgiji imel dostop do podatkov o kreditih, ki jih je že dobil potrošnik v Italiji (četudi bi se belgijska in italijanska podatkovna zbirka mogoče razlikovali), pod enakimi pogoji kot italijanski dajalci kredita, če potrošnik zaprosi za hipoteko v Belgiji. Merila za usklajen dostop bodo natančneje določena v delegiranih aktih Komisije (glej člen 16(2)). ENVP opozarja tudi na sklicevanje na Direktivo 95/46/ES v členu 16(4) (4). |
| --- | --- |

12.

Člen 16 vključuje splošnejše določbe o oblikovanju meril za „dostop do zbirke podatkov“. Besedilo člena 16 je zelo splošno („Vsaka država članica zagotovi, da imajo vsi dajalci kreditov nediskriminatoren dostop do zbirk podatkov, ki se v zadevni državi članici uporabljajo za ocenjevanje [...] kreditne sposobnosti [...] in spremljanje njihovega izpolnjevanja kreditnih obveznosti [...]“). V besedilu ni natančneje določeno, ali morajo biti zbirke podatkov oblikovane posebej za takšna preverjanja kreditne sposobnosti, kdo je odgovoren za podatkovno zbirko, kakšne informacije lahko vsebuje podatkovna zbirka, kaj pomeni „spremljanje“ skladnosti potrošnika in tako naprej. ENVP razume, da se strukture zbirk podatkov o kreditih razlikujejo in da so v različnih državah članicah vzpostavljene v različnih pravnih okvirih ter da bi polna uskladitev navedenih meril presegla področje uporabe Direktive. Vseeno pa bi bil cilj predloga uvesti usklajene pogoje za dostop do zbirke podatkov, tako da bi na primer lahko dajalec kredita v Belgiji imel dostop do podatkov o kreditih, ki jih je že dobil potrošnik v Italiji (četudi bi se belgijska in italijanska podatkovna zbirka mogoče razlikovali), pod enakimi pogoji kot italijanski dajalci kredita, če potrošnik zaprosi za hipoteko v Belgiji. Merila za usklajen dostop bodo natančneje določena v delegiranih aktih Komisije (glej člen 16(2)). ENVP opozarja tudi na sklicevanje na Direktivo 95/46/ES v členu 16(4) (4).

| 13. | ENVP je že izrazil stališče, da ukrepi, ki imajo precejšen vpliv na zasebnost državljanov, ne smejo biti vključeni v delegirano zakonodajo. Takšna zakonodaja vsekakor lahko vključuje natančnejša pojasnila, poglavitne posledice za državljane pa morajo biti jasne in dogovorjene v zakonodaji, ki se sprejme z rednim zakonodajnim postopkom. S stališča varstva podatkov je ENVP posebno zaskrbljen zaradi očitnega nasprotja med splošno možnostjo za poizvedbe (še nedoločljivega števila) kreditnih operaterjev v zbirki podatkov v skladu s členom 16 ter „blago“ obveznostjo, ki je vključena samo v uvodno izjavo 27, in sicer, da „morajo [...] potrošnike obvestiti, da jo bodo uporabili“, in „morajo imeti pravico dostopa do informacij [...] popravijo, zbrišejo ali blokirajo osebne podatke o sebi [...]“. Po mnenju ENVP je konkretna možnost, da se pravice posameznika, na katerega se nanašajo podatki, izvršujejo v skladu z Direktivo 95/46/ES, povezana z možnostjo opredelitve morebitnih prejemnikov osebnih podatkov v zbirki podatkov o kreditih. Učinek sklicevanja na pravice, ki jih vsebuje Direktiva 95/46/ES, bi bil tako lahko izničen, če posameznik, na katerega se nanašajo podatki, ne bi mogel nedvoumno in predhodno opredeliti fizičnih ali pravnih oseb, ki lahko dostopajo do zbirke podatkov. |
| --- | --- |

13.

ENVP je že izrazil stališče, da ukrepi, ki imajo precejšen vpliv na zasebnost državljanov, ne smejo biti vključeni v delegirano zakonodajo. Takšna zakonodaja vsekakor lahko vključuje natančnejša pojasnila, poglavitne posledice za državljane pa morajo biti jasne in dogovorjene v zakonodaji, ki se sprejme z rednim zakonodajnim postopkom. S stališča varstva podatkov je ENVP posebno zaskrbljen zaradi očitnega nasprotja med splošno možnostjo za poizvedbe (še nedoločljivega števila) kreditnih operaterjev v zbirki podatkov v skladu s členom 16 ter „blago“ obveznostjo, ki je vključena samo v uvodno izjavo 27, in sicer, da „morajo [...] potrošnike obvestiti, da jo bodo uporabili“, in „morajo imeti pravico dostopa do informacij [...] popravijo, zbrišejo ali blokirajo osebne podatke o sebi [...]“. Po mnenju ENVP je konkretna možnost, da se pravice posameznika, na katerega se nanašajo podatki, izvršujejo v skladu z Direktivo 95/46/ES, povezana z možnostjo opredelitve morebitnih prejemnikov osebnih podatkov v zbirki podatkov o kreditih. Učinek sklicevanja na pravice, ki jih vsebuje Direktiva 95/46/ES, bi bil tako lahko izničen, če posameznik, na katerega se nanašajo podatki, ne bi mogel nedvoumno in predhodno opredeliti fizičnih ali pravnih oseb, ki lahko dostopajo do zbirke podatkov.

| 14. | ENVP zato predlaga nekaj sprememb besedila Direktive, da bi odpravili navedene pomanjkljivosti. Za vsak (5) dostop do zbirke podatkov bi se morali uporabljati naslednji pogoji, ki jih je treba vključiti v besedilo člena 16: (i) opredelitev meril, na podlagi katerih imajo lahko dajalci kreditov ali kreditni posredniki dostop do zbirke podatkov, in zlasti pojasnitev, ali imajo lahko dostop do podatkov o potrošniku samo dajalci kreditov ali kreditni posredniki, ki so z njim sklenili pogodbo ali ki jih potrošnik prosi, da ustrezno ukrepajo za sklenitev pogodbenega razmerja z njim (6); (ii) obveznost, da se potrošnik vnaprej obvesti, da namerava določen dajalec kredita ali kreditni posrednik dostopati do njegovih podatkov v zbirki podatkov; (iii) obveznost sprotnega obveščanja potrošnika o njegovih pravicah do dostopa, popravka, blokiranja ali brisanja podatkov v zbirki v skladu z načeli Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

14.

ENVP zato predlaga nekaj sprememb besedila Direktive, da bi odpravili navedene pomanjkljivosti. Za vsak (5) dostop do zbirke podatkov bi se morali uporabljati naslednji pogoji, ki jih je treba vključiti v besedilo člena 16: (i) opredelitev meril, na podlagi katerih imajo lahko dajalci kreditov ali kreditni posredniki dostop do zbirke podatkov, in zlasti pojasnitev, ali imajo lahko dostop do podatkov o potrošniku samo dajalci kreditov ali kreditni posredniki, ki so z njim sklenili pogodbo ali ki jih potrošnik prosi, da ustrezno ukrepajo za sklenitev pogodbenega razmerja z njim (6); (ii) obveznost, da se potrošnik vnaprej obvesti, da namerava določen dajalec kredita ali kreditni posrednik dostopati do njegovih podatkov v zbirki podatkov; (iii) obveznost sprotnega obveščanja potrošnika o njegovih pravicah do dostopa, popravka, blokiranja ali brisanja podatkov v zbirki v skladu z načeli Direktive 95/46/ES.

| 15. | Če bi v besedilo uvedli takšna splošna merila in obveznosti, bi lahko iz člena 14(2)(c) in uvodne izjave 29 črtali posebno določbo o obveznosti obveščanja potrošnika o dostopu do zbirke podatkov ob zavrnitvi vloge za kredit. |
| --- | --- |

15.

Če bi v besedilo uvedli takšna splošna merila in obveznosti, bi lahko iz člena 14(2)(c) in uvodne izjave 29 črtali posebno določbo o obveznosti obveščanja potrošnika o dostopu do zbirke podatkov ob zavrnitvi vloge za kredit.

3.   SKLEP

| 16. | ENVP pozdravlja izrecno sklicevanje na Direktivo 95/46/ES v predlogu. Vseeno pa predlaga nekaj manjših popravkov besedila, s katerimi bi razjasnili uporabo načel varstva podatkov pri postopkih obdelave, ki so zajeti v predlogu. To so predvsem:






  — | za jasnejšo opredelitev, da so ustrezna napotila nacionalni zakoni, s katerimi je bila prenesena Direktiva 95/46/ES, in poudarek, da morajo vse obdelave podatkov potekati v skladu z navedenimi izvedbenimi zakoni, ENVP predlaga vključitev posebnega člena z ustrezno formulacijo. Tako bi bilo mogoče tudi umakniti druga sklicevanja na Direktivo 95/46/ES iz besedila predloga; |
| --- | --- | --- |

16.

ENVP pozdravlja izrecno sklicevanje na Direktivo 95/46/ES v predlogu. Vseeno pa predlaga nekaj manjših popravkov besedila, s katerimi bi razjasnili uporabo načel varstva podatkov pri postopkih obdelave, ki so zajeti v predlogu. To so predvsem:

—

za jasnejšo opredelitev, da so ustrezna napotila nacionalni zakoni, s katerimi je bila prenesena Direktiva 95/46/ES, in poudarek, da morajo vse obdelave podatkov potekati v skladu z navedenimi izvedbenimi zakoni, ENVP predlaga vključitev posebnega člena z ustrezno formulacijo. Tako bi bilo mogoče tudi umakniti druga sklicevanja na Direktivo 95/46/ES iz besedila predloga;

| — | v besedilu predloga bi bili lahko natančneje določeni viri, iz katerih je mogoče pridobiti informacije o kreditni sposobnosti potrošnika; |
| --- | --- |

—

v besedilu predloga bi bili lahko natančneje določeni viri, iz katerih je mogoče pridobiti informacije o kreditni sposobnosti potrošnika;

| — | besedilo predloga mora vključevati opredelitev meril, na podlagi katerih so mogoče poizvedbe v zbirki podatkov, in obveznosti, da se posameznike, na katere se nanašajo podatki, pred vsakim dostopom do zbirke podatkov obvesti o njihovih pravicah, s čimer se jim zagotovi dejanska in konkretna možnost za uveljavljanje pravic. |
| --- | --- |

—

besedilo predloga mora vključevati opredelitev meril, na podlagi katerih so mogoče poizvedbe v zbirki podatkov, in obveznosti, da se posameznike, na katere se nanašajo podatki, pred vsakim dostopom do zbirke podatkov obvesti o njihovih pravicah, s čimer se jim zagotovi dejanska in konkretna možnost za uveljavljanje pravic.

V Bruslju, 25. julija 2011

Giovanni BUTTARELLI

Pomočnik Evropskega nadzornika za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31 (v nadaljnjem besedilu: Direktiva 95/46/ES).

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  Decembra 2010.

3

(4)  Ta člen „ne posega v uporabo Direktive 95/46/ES [...]“. Glej tudi odstavek 9 zgoraj, v katerem se predlaga sprememba tega člena.

4

(5)  Ta izraz mora pomeniti dostop katerega koli pooblaščenega dajalca kredita, ki poteka kadar koli.

5

(6)  Glej člen 7(b) Direktive 95/46/ES.

6

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 23.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 377/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 377/8

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 377/03

| Datum sprejetja odločitve | 6.7.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 261/09 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Mecklenburg-Vorpommern |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Liebherr MCCtec Rostock GmbH |
| Pravna podlaga | Investitionszulagengesetz 2007 vom 23. Februar 2007, Investitionszulagengesetz 2010 vom 7. Dezember 2008, 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ vom 12. April 2007 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Regionalni razvoj, Zaposlovanje |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, Davčna olajšava |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 22,33 milijona EUR |
| Intenzivnost | 17,21 % |
| Trajanje | 2010–2015 |
| Gospodarski sektorji | Predelovalna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Landesförderinstitut Mecklenburg-Vorpommern |
| Werkstr. 213 |
| 19061 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

6.7.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 261/09

Država članica

Nemčija

Regija

Mecklenburg-Vorpommern

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Liebherr MCCtec Rostock GmbH

Pravna podlaga

Investitionszulagengesetz 2007 vom 23. Februar 2007, Investitionszulagengesetz 2010 vom 7. Dezember 2008, 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ vom 12. April 2007

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Regionalni razvoj, Zaposlovanje

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, Davčna olajšava

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 22,33 milijona EUR

Intenzivnost

17,21 %

Trajanje

2010–2015

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Landesförderinstitut Mecklenburg-Vorpommern

Werkstr. 213

19061 Schwerin

DEUTSCHLAND

| Finanzamt Ribnitz-Damgarten |
| --- |
| Postfach 1061 |
| 18301 Ribnitz-Damgarten |
| DEUTSCHLAND |

Finanzamt Ribnitz-Damgarten

Postfach 1061

18301 Ribnitz-Damgarten

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 22.8.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.32037 (10/N) |
| Država članica | Švedska |
| Regija | Västra Götalands län |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Broadband development in Västra Götaland |
| Pravna podlaga | Lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län, förordning (2007:713) om regionalt tillväxtarbete och Kommunallagen (1991:900). |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 350 mio. SEK |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 2014 |
| Gospodarski sektorji | Pošta in telekomunikacije |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Västra Götalandsregionen |
| Box 1091 |
| SE-405 23 Göteborg |
| SVERIGE |

Datum sprejetja odločitve

22.8.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.32037 (10/N)

Država članica

Švedska

Regija

Västra Götalands län

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Broadband development in Västra Götaland

Pravna podlaga

Lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län, förordning (2007:713) om regionalt tillväxtarbete och Kommunallagen (1991:900).

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 350 mio. SEK

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 2014

Gospodarski sektorji

Pošta in telekomunikacije

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Västra Götalandsregionen

Box 1091

SE-405 23 Göteborg

SVERIGE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 8.11.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33076 (11/N) |
| Država članica | Španija |
| Regija | Pais Vasco |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Régimen de ayudas a la creación, desarrollo y producción audiovisual en el País Vasco |
| Pravna podlaga | Orden de 25 de mayo de 2011, de la Consejera de Cultura de País Vasco, por la que se convoca la concesión de ayudas a la creación, desarrollo y producción audiovisual. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Promocija kulture, Sektorski razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | | Načrtovani letni izdatki 3,02 milijona EUR |

Datum sprejetja odločitve

8.11.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.33076 (11/N)

Država članica

Španija

Regija

Pais Vasco

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Régimen de ayudas a la creación, desarrollo y producción audiovisual en el País Vasco

Pravna podlaga

Orden de 25 de mayo de 2011, de la Consejera de Cultura de País Vasco, por la que se convoca la concesión de ayudas a la creación, desarrollo y producción audiovisual.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Promocija kulture, Sektorski razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 3,02 milijona EUR

| | Skupni znesek načrtovane pomoči 3,02 milijona EUR |
| --- | --- |

Skupni znesek načrtovane pomoči 3,02 milijona EUR

Intenzivnost

50 %

Trajanje

1.4.2011–31.3.2012

Gospodarski sektorji

Mediji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Dirección de Promoción de la Cultura |
| --- |
| Departamento de Cultura |
| Gobierno Vasco |
| C/ Donostia-San Sebastián, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| ESPAÑA |

Dirección de Promoción de la Cultura

Departamento de Cultura

Gobierno Vasco

C/ Donostia-San Sebastián, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 8.11.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33077 (11/N) |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | North East |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Northumberland Uplands Rural Community Broadband |
| Pravna podlaga | Local Government Act 2003 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Sektorski razvoj, Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | | Načrtovani letni izdatki 0,5 milijona GB |

Datum sprejetja odločitve

8.11.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.33077 (11/N)

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

North East

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Northumberland Uplands Rural Community Broadband

Pravna podlaga

Local Government Act 2003

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Sektorski razvoj, Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 0,5 milijona GB

| | Skupni znesek načrtovane pomoči 0,5 milijona GB |
| --- | --- |

Skupni znesek načrtovane pomoči 0,5 milijona GB

Intenzivnost

70 %

Trajanje

1.11.2011–1.4.2012

Gospodarski sektorji

Pošta in telekomunikacije

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Northumberland County Council |
| --- |
| Regeneration Programmes & Funding Team |
| County Hall |
| Morpeth |
| NE61 2EF |
| UNITED KINGDOM |

Northumberland County Council

Regeneration Programmes & Funding Team

County Hall

Morpeth

NE61 2EF

UNITED KINGDOM

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 25.7.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33221 (11/N) |
| Država članica | Švedska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Amendment of the State aid broadband scheme within the framework of the rural development program (modification of N 30/10). |
| Pravna podlaga | Förordning om ändring i förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 453 mio. SEK |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 2010–2013 |
| Gospodarski sektorji | Pošta in telekomunikacije |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Länsstyrelserna i respektive län, Sametinget |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

25.7.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.33221 (11/N)

Država članica

Švedska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Amendment of the State aid broadband scheme within the framework of the rural development program (modification of N 30/10).

Pravna podlaga

Förordning om ändring i förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 453 mio. SEK

Intenzivnost

—

Trajanje

2010–2013

Gospodarski sektorji

Pošta in telekomunikacije

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Länsstyrelserna i respektive län, Sametinget

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 8.11.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33241 (11/N) |
| Država članica | Ciper |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Κρατική ενίσχυση προς το Μέγαρο Πολιτισμού Κύπρου |
| Pravna podlaga | Απόφαση του υπουργικού συμβουλίου της Δημοκρατίας της Κύπρου αριθ. 64.387 της 27ης Σεπτεμβρίου 2006 και Απόφαση του υπουργικού συμβουλίου της Δημοκρατίας της Κύπρου αριθ. 35/2011 της 10ης Ιανουαρίου 2011 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Promocija kulture |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 140,18 milijona EUR |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | 2011–2024 |
| Gospodarski sektorji | Rekreativne, kulturne in športne storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Υπουργείο Παιδείας και Πολιτισμού της Κύπρου — Ιφηγενίας 27 Λευκωσία |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

8.11.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.33241 (11/N)

Država članica

Ciper

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Κρατική ενίσχυση προς το Μέγαρο Πολιτισμού Κύπρου

Pravna podlaga

Απόφαση του υπουργικού συμβουλίου της Δημοκρατίας της Κύπρου αριθ. 64.387 της 27ης Σεπτεμβρίου 2006 και Απόφαση του υπουργικού συμβουλίου της Δημοκρατίας της Κύπρου αριθ. 35/2011 της 10ης Ιανουαρίου 2011

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 140,18 milijona EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

2011–2024

Gospodarski sektorji

Rekreativne, kulturne in športne storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Υπουργείο Παιδείας και Πολιτισμού της Κύπρου — Ιφηγενίας 27 Λευκωσία

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 23.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 377/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 377/13

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi)

2011/C 377/04

| Datum sprejetja odločitve | 11.11.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33043 (11/N) |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Flexibele afschrijving milieu-investeringen (VAMIL) — konijnenstallen |
| Pravna podlaga | Wet inkomstenbelasting 2001, artikelen 3.30a, eerste lid, en 3.31 (Wet werken aan winst, artikel I, onderdeel D en Da); Aanwijzingsregeling willekeurige afschrijving en investeringsaftrek milieu-investeringen 2009, artikel 1 en bijlage |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Naložbe v kmetijska gospodarstva |
| Oblika pomoči | Zmanjšanje davčne osnove |
| Proračun | | Skupni proračun: 0,60 milijona EUR |

Datum sprejetja odločitve

11.11.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.33043 (11/N)

Država članica

Nizozemska

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Flexibele afschrijving milieu-investeringen (VAMIL) — konijnenstallen

Pravna podlaga

Wet inkomstenbelasting 2001, artikelen 3.30a, eerste lid, en 3.31 (Wet werken aan winst, artikel I, onderdeel D en Da); Aanwijzingsregeling willekeurige afschrijving en investeringsaftrek milieu-investeringen 2009, artikel 1 en bijlage

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Naložbe v kmetijska gospodarstva

Oblika pomoči

Zmanjšanje davčne osnove

Proračun

Skupni proračun: 0,60 milijona EUR

| | Letni proračun: 0,15 milijona EUR |
| --- | --- |

Letni proračun: 0,15 milijona EUR

Intenzivnost

18,80 %

Trajanje

Do 31.12.2014

Gospodarski sektorji

Živinoreja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| NEDERLAND |

Ministerie van Financiën

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

NEDERLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 31.10.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33157 (11/N) |
| Država članica | Bolgarija |
| Regija | Bulgaria | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Помощ за инвестиции в земеделски стопанства чрез преотстъпване на корпоративен данък |
| Pravna podlaga | Чл. 189б от Закона за корпоративно подоходно облагане,
  Чл. 48, ал. 6—7 от Закон за данъците върху доходите на физическите лица |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Naložbe v kmetijska gospodarstva |
| Oblika pomoči | Davčna olajšava |
| Proračun | Skupni proračun: 132,02 milijona BGN |
| Intenzivnost | 50 % |
| Trajanje | Do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo in lov, gozdarstvo, ribištvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Национална агенция за приходите |
| бул. Княз Дондуков No 52 |
| 1000 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Datum sprejetja odločitve

31.10.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.33157 (11/N)

Država članica

Bolgarija

Regija

Bulgaria

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Помощ за инвестиции в земеделски стопанства чрез преотстъпване на корпоративен данък

Pravna podlaga

Чл. 189б от Закона за корпоративно подоходно облагане,

Чл. 48, ал. 6—7 от Закон за данъците върху доходите на физическите лица

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Naložbe v kmetijska gospodarstva

Oblika pomoči

Davčna olajšava

Proračun

Skupni proračun: 132,02 milijona BGN

Intenzivnost

50 %

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo in lov, gozdarstvo, ribištvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Национална агенция за приходите

бул. Княз Дондуков No 52

1000 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 18.11.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33372 (11/N) |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Saarland | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Förderung der Erhaltung von genetischen Ressourcen in der Landwirtschaft (Erhaltung genetischer Ressourcen EGR) |
| Pravna podlaga | — | Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“ (GAK) vom 21. Juli 1988 (BGBl. I S. 1055) in der jeweils geltenden Fassung in Verbindung mit dem jeweiligen vom Planungsausschuss der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“ beschlossenen Rahmenplan, hier: Grundsätze für die Förderung der Erhaltung genetischer Ressourcen in der Landwirtschaft; |

Datum sprejetja odločitve

18.11.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.33372 (11/N)

Država članica

Nemčija

Regija

Saarland

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Förderung der Erhaltung von genetischen Ressourcen in der Landwirtschaft (Erhaltung genetischer Ressourcen EGR)

Pravna podlaga

—

Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“ (GAK) vom 21. Juli 1988 (BGBl. I S. 1055) in der jeweils geltenden Fassung in Verbindung mit dem jeweiligen vom Planungsausschuss der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“ beschlossenen Rahmenplan, hier: Grundsätze für die Förderung der Erhaltung genetischer Ressourcen in der Landwirtschaft;

| — | Verwaltungsvorschrift Förderung der Erhaltung genetischer Ressourcen in der Landwirtschaft (Erhaltung genetischer Ressourcen — EGR); |
| --- | --- |

—

Verwaltungsvorschrift Förderung der Erhaltung genetischer Ressourcen in der Landwirtschaft (Erhaltung genetischer Ressourcen — EGR);

| — | §§ 23 und 44 der Landeshaushaltsordnung (LHO); |
| --- | --- |

—

§§ 23 und 44 der Landeshaushaltsordnung (LHO);

| — | Verwaltungsvorschrift über den Vollzug der Landeshaushaltsordnung (VV-LHO) in der jeweils geltenden Fassung. |
| --- | --- |

—

Verwaltungsvorschrift über den Vollzug der Landeshaushaltsordnung (VV-LHO) in der jeweils geltenden Fassung.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Kmetijsko-okoljske obveznosti

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 0,09 milijona EUR

Intenzivnost

90 %

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo in lov, gozdarstvo, ribištvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft |
| --- |
| Franz-Josef-Röder-Str. 17 |
| 66119 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |

Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft

Franz-Josef-Röder-Str. 17

66119 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 18.11.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33429 (11/N) |
| Država članica | Romunija |
| Regija | România | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Acordarea unui ajutor de stat producătorilor de cartofi afectați de organismele de carantină dăunătoare culturii cartofului |
| Pravna podlaga | Proiect de Hotărâre de Guvern privind Normele metodologice de acordare a ajutoarelor de stat producătorilor de cartofi afectați de organismele de carantină dăunătoare culturii cartofului;
  Ordonanța Guvernului nr. 14/2010 privind măsuri financiare pentru reglementarea ajutoarelor de stat acordate producătorilor agricoli, începând cu anul 2010, aprobată cu modificări și completări prin Legea nr. 74/2010. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Bolezni rastlin |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | Skupni proračun: 27,30 milijona RON |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | Do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijska proizvodnja in lov ter z njima povezane storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale |
| Bd. Carol I nr. 24, sector 3 |
| București |
| ROMÂNIA |

Datum sprejetja odločitve

18.11.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.33429 (11/N)

Država članica

Romunija

Regija

România

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Acordarea unui ajutor de stat producătorilor de cartofi afectați de organismele de carantină dăunătoare culturii cartofului

Pravna podlaga

Proiect de Hotărâre de Guvern privind Normele metodologice de acordare a ajutoarelor de stat producătorilor de cartofi afectați de organismele de carantină dăunătoare culturii cartofului;

Ordonanța Guvernului nr. 14/2010 privind măsuri financiare pentru reglementarea ajutoarelor de stat acordate producătorilor agricoli, începând cu anul 2010, aprobată cu modificări și completări prin Legea nr. 74/2010.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Bolezni rastlin

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 27,30 milijona RON

Intenzivnost

100 %

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Kmetijska proizvodnja in lov ter z njima povezane storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale

Bd. Carol I nr. 24, sector 3

București

ROMÂNIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 21.11.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33800 (11/N) |
| Država članica | Španija |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aides aux groupements de producteurs dans les secteurs ovin et caprin |
| Pravna podlaga | Real Decreto 104/2008, de 1 de febrero, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de las subvenciones a las agrupaciones de productores en los sectores ovino y caprino |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Pomoč za skupine proizvajalcev, Naložbe v kmetijska gospodarstva |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | | Skupni proračun: 20 EUR (v milijonih) |

Datum sprejetja odločitve

21.11.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.33800 (11/N)

Država članica

Španija

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aides aux groupements de producteurs dans les secteurs ovin et caprin

Pravna podlaga

Real Decreto 104/2008, de 1 de febrero, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de las subvenciones a las agrupaciones de productores en los sectores ovino y caprino

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Pomoč za skupine proizvajalcev, Naložbe v kmetijska gospodarstva

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 20 EUR (v milijonih)

| | Letni proračun: 20 EUR (v milijonih) |
| --- | --- |

Letni proračun: 20 EUR (v milijonih)

Intenzivnost

50 %

Trajanje

1.1.2012–31.12.2012

Gospodarski sektorji

Reja drobnice

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino |
| --- |
| Alfonso XIII, 62 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino

Alfonso XIII, 62

28071 Madrid

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 23.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 377/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 377/17

---

Obvestilo osebam, skupinam in subjektom s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

(glej Prilogo k Uredbi Sveta (EU) št. 1375/2011)

2011/C 377/05

Osebam, skupinam in subjektom, navedenim na seznamu v Uredbi Sveta (EU) št. 1375/2011, sporočamo (1):

Svet Evropske unije je ugotovil, da so razlogi za vključitev oseb, skupin in subjektov na zadevni seznam oseb, skupin in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (2), še vedno veljavni. Zato je Svet sklenil, da te osebe, skupine in subjekti ostanejo na tem seznamu.

Uredba (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 določa, da se zamrznejo vsakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam, skupinam in subjektom, ter da se slednjim ne smejo dati na razpolago, bodisi neposredno ali posredno, nikakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri.

Zadevne osebe, skupine in subjekte je treba opozoriti, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenih na seznamu v Prilogi k Uredbi, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali posebna plačila v skladu s členom 5(2) te uredbe. Posodobljen seznam pristojnih organov je na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Zadevne osebe, skupine in subjekti lahko Svetu predložijo zahtevek za pridobitev utemeljitve, na podlagi katere so bile obdržane na zadevnem seznamu (če jim ta utemeljitev še ni bila poslana). Zahtevke je treba poslati na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Za: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Za: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Zadevne osebe, skupine in subjekti lahko Svetu na zgornji naslov kadar koli, skupaj z vsemi dokazili, predložijo zahtevek za ponovno preučitev odločitve, da se jih vključi na seznam in obdrži na njem. Takšni zahtevki bodo obravnavani po prejemu. V zvezi s tem zadevne osebe, skupine in subjekte opozarjamo, da Svet redno pregleduje seznam v skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP. Zahtevki bodo obravnavani pri naslednjem pregledu, če bodo predloženi do 29. februarja 2012.

Obenem zadevne osebe, skupine in subjekte opozarjamo na možnost izpodbijanja Uredbe Sveta pri Sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 263(4) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 343, 23.12.2011, str. 10.

(2)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70.

---

Evropska komisija

| 23.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 377/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 377/19

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. decembra 2011

2011/C 377/06

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3047 |
| JPY | japonski jen | 101,93 |
| DKK | danska krona | 7,4336 |
| GBP | funt šterling | 0,83250 |
| SEK | švedska krona | 8,9952 |
| CHF | švicarski frank | 1,2232 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,7640 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,625 |
| HUF | madžarski forint | 306,45 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6965 |
| PLN | poljski zlot | 4,4352 |
| RON | romunski leu | 4,3000 |
| TRY | turška lira | 2,4650 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2878 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3369 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,1523 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6888 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6884 |
| KRW | južnokorejski won | 1 509,47 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,6521 |
| CNY | kitajski juan | 8,2705 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5156 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 820,58 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1261 |
| PHP | filipinski peso | 56,989 |
| RUB | ruski rubelj | 41,0980 |
| THB | tajski bat | 40,785 |
| BRL | brazilski real | 2,4218 |
| MXN | mehiški peso | 17,9918 |
| INR | indijska rupija | 68,6660 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3047

JPY

japonski jen

101,93

DKK

danska krona

7,4336

GBP

funt šterling

0,83250

SEK

švedska krona

8,9952

CHF

švicarski frank

1,2232

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,7640

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,625

HUF

madžarski forint

306,45

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6965

PLN

poljski zlot

4,4352

RON

romunski leu

4,3000

TRY

turška lira

2,4650

AUD

avstralski dolar

1,2878

CAD

kanadski dolar

1,3369

HKD

hongkonški dolar

10,1523

NZD

novozelandski dolar

1,6888

SGD

singapurski dolar

1,6884

KRW

južnokorejski won

1 509,47

ZAR

južnoafriški rand

10,6521

CNY

kitajski juan

8,2705

HRK

hrvaška kuna

7,5156

IDR

indonezijska rupija

11 820,58

MYR

malezijski ringit

4,1261

PHP

filipinski peso

56,989

RUB

ruski rubelj

41,0980

THB

tajski bat

40,785

BRL

brazilski real

2,4218

MXN

mehiški peso

17,9918

INR

indijska rupija

68,6660

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---