# Eiropas Savienības C 366/2011

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2011.366.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 366 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 15. decembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2011.366.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 366

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 15. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2011/C 366/01 | Ziņojums par Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 1 |
| 2011/C 366/02 | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 6 |
| 2011/C 366/03 | Ziņojums par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 9 |
| 2011/C 366/04 | Ziņojums par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 15 |
| 2011/C 366/05 | Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 21 |
| 2011/C 366/06 | Ziņojums par Eiropas Zāļu aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 27 |
| 2011/C 366/07 | Ziņojums par Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 33 |
| 2011/C 366/08 | Ziņojums par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 39 |
| 2011/C 366/09 | Ziņojums par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 45 |
| 2011/C 366/10 | Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 52 |
| 2011/C 366/11 | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 57 |
| 2011/C 366/12 | Ziņojums par Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 63 |
| 2011/C 366/13 | Ziņojums par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 69 |
| 2011/C 366/14 | Ziņojums par Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 75 |
| 2011/C 366/15 | Ziņojums par Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 81 |
| 2011/C 366/16 | Ziņojums par Pētniecības izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 87 |
| 2011/C 366/17 | Ziņojums par Veselības un patērētāju izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 93 |
| 2011/C 366/18 | Ziņojums par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 100 |
| 2011/C 366/19 | Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Iestādes atbildēm | 106 |
| 2011/C 366/20 | Ziņojums par Eiropas GNSS aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm | 112 |
| 2011/C 366/21 | Ziņojums par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm | 117 |
| 2011/C 366/22 | Ziņojums par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm | 122 |
| 2011/C 366/23 | Ziņojums par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm | 127 |
| 2011/C 366/24 | Ziņojums par Eiropas Policijas akadēmijas 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Akadēmijas atbildēm | 134 |
| 2011/C 366/25 | Ziņojums par Eurojust 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Eurojust atbildēm | 140 |
| 2011/C 366/26 | Ziņojums par Eiropas Izglītības fonda 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm | 145 |
| 2011/C 366/27 | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm | 150 |
| 2011/C 366/28 | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm | 156 |
| 2011/C 366/29 | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm | 162 |
| 2011/C 366/30 | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm | 167 |
| 2011/C 366/31 | Ziņojums par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Institūta atbildēm | 173 |
| 2011/C 366/32 | Ziņojums par Eiropas Policijas biroja (Europol) 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm | 179 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

2011/C 366/01

Ziņojums par Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

1

2011/C 366/02

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

Euratom

6

2011/C 366/03

Ziņojums par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

9

2011/C 366/04

Ziņojums par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

15

2011/C 366/05

Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

21

2011/C 366/06

Ziņojums par Eiropas Zāļu aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

27

2011/C 366/07

Ziņojums par Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

33

2011/C 366/08

Ziņojums par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

39

2011/C 366/09

Ziņojums par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

45

2011/C 366/10

Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

52

2011/C 366/11

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

57

2011/C 366/12

Ziņojums par Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

63

2011/C 366/13

Ziņojums par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

69

2011/C 366/14

Ziņojums par Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

75

2011/C 366/15

Ziņojums par Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

81

2011/C 366/16

Ziņojums par Pētniecības izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

87

2011/C 366/17

Ziņojums par Veselības un patērētāju izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

93

2011/C 366/18

Ziņojums par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

100

2011/C 366/19

Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Iestādes atbildēm

106

2011/C 366/20

Ziņojums par Eiropas GNSS aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

112

2011/C 366/21

Ziņojums par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm

117

2011/C 366/22

Ziņojums par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm

122

2011/C 366/23

Ziņojums par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm

127

2011/C 366/24

Ziņojums par Eiropas Policijas akadēmijas 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Akadēmijas atbildēm

134

2011/C 366/25

Ziņojums par Eurojust 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Eurojust atbildēm

Eurojust

Eurojust

140

2011/C 366/26

Ziņojums par Eiropas Izglītības fonda 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm

145

2011/C 366/27

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm

150

2011/C 366/28

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm

156

2011/C 366/29

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm

162

2011/C 366/30

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm

167

2011/C 366/31

Ziņojums par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Institūta atbildēm

173

2011/C 366/32

Ziņojums par Eiropas Policijas biroja (Europol) 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm

Europol

179

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/1

---

ZIŅOJUMS

par Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/01

IEVADS

| 1. | Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Vigo, izveidoja ar Padomes 2005. gada 26. aprīļa Regulu (EK) Nr. 768/2005 (1). Aģentūras galvenais uzdevums ir organizēt operatīvu zivsaimniecības kontroles un pārbaudes pasākumu koordināciju ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu efektīvu un vienādu piemērošanu (2). |
| --- | --- |

1.

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Vigo, izveidoja ar Padomes 2005. gada 26. aprīļa Regulu (EK) Nr. 768/2005 (1). Aģentūras galvenais uzdevums ir organizēt operatīvu zivsaimniecības kontroles un pārbaudes pasākumu koordināciju ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu efektīvu un vienādu piemērošanu (2).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 11 miljoni EUR (iepriekšējā gadā –10,1 miljons EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 54 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 49 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 11 miljoni EUR (iepriekšējā gadā –10,1 miljons EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 54 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 49 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Dažas no Aģentūras 2010. gada budžeta saistībām attiecās uz izdevumiem par 2011. gada projektiem, un tas ir pretrunā budžeta gada pārskata principam. |
| --- | --- |

13.

Dažas no Aģentūras 2010. gada budžeta saistībām attiecās uz izdevumiem par 2011. gada projektiem, un tas ir pretrunā budžeta gada pārskata principam.

| 14. | Nepilnības konstatēja kārtībā, kādā Aģentūra nodrošina iepirkuma dokumentu pienācīgu parakstīšanu un datēšanu. |
| --- | --- |

14.

Nepilnības konstatēja kārtībā, kādā Aģentūra nodrošina iepirkuma dokumentu pienācīgu parakstīšanu un datēšanu.

CITI JAUTĀJUMI

| 15. | Attiecībā uz darbinieku atlases procedūrām Palāta konstatēja, ka kritēriji kandidātu uzaicināšanai uz interviju vai iekļaušanai rezerves sarakstā nebija iepriekš definēti. Šāda prakse apdraud darbinieku pieņemšanas procedūru pārredzamību. |
| --- | --- |

15.

Attiecībā uz darbinieku atlases procedūrām Palāta konstatēja, ka kritēriji kandidātu uzaicināšanai uz interviju vai iekļaušanai rezerves sarakstā nebija iepriekš definēti. Šāda prakse apdraud darbinieku pieņemšanas procedūru pārredzamību.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātiem un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 30. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 7. jūlijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://cfca.europa.eu/.

11

---

PIELIKUMS

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (Vigo)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 38. pants) | 28. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ir noteikts, ka dalībvalstis nodrošina efektīvu kopējās zivsaimniecības politikas kontroli, pārbaudi un izpildi un tālab sadarbojas savā starpā un ar trešām valstīm.
  Padomes Regula (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai. |
| --- | --- |
| Aģentūras kompetence


  (Padomes Regula (EK) Nr. 768/2005) | Mērķi

  Ar šo regulu ir izveidota Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra, kuras mērķis ir organizēt dalībvalstu izvērstu, operatīvu zivsaimniecības kontroles un pārbaudes pasākumu koordināciju un palīdzēt tām sadarboties, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, nodrošinot tās efektīvu un vienādu piemērošanu.

  Uzdevumi







  — | Saskaņot kontroles un pārbaudes pienākumus Savienībā, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 38. pants)

28. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ir noteikts, ka dalībvalstis nodrošina efektīvu kopējās zivsaimniecības politikas kontroli, pārbaudi un izpildi un tālab sadarbojas savā starpā un ar trešām valstīm.

Padomes Regula (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai.

Aģentūras kompetence

(Padomes Regula (EK) Nr. 768/2005)

Mērķi

Ar šo regulu ir izveidota Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra, kuras mērķis ir organizēt dalībvalstu izvērstu, operatīvu zivsaimniecības kontroles un pārbaudes pasākumu koordināciju un palīdzēt tām sadarboties, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, nodrošinot tās efektīvu un vienādu piemērošanu.

Uzdevumi

—

Saskaņot kontroles un pārbaudes pienākumus Savienībā,

| — | koordinēt attiecīgo dalībvalstu apvienoto kontroles un pārbaudes līdzekļu izvietošanu, |
| --- | --- |

—

koordinēt attiecīgo dalībvalstu apvienoto kontroles un pārbaudes līdzekļu izvietošanu,

| — | palīdzēt dalībvalstīm darīt zināmu informāciju par zvejas darbībām un kontroles un pārbaudes pasākumiem, |
| --- | --- |

—

palīdzēt dalībvalstīm darīt zināmu informāciju par zvejas darbībām un kontroles un pārbaudes pasākumiem,

| — | palīdzēt dalībvalstīm īstenot to uzdevumus un saistības, ko uzliek kopējā zivsaimniecības politika, |
| --- | --- |

—

palīdzēt dalībvalstīm īstenot to uzdevumus un saistības, ko uzliek kopējā zivsaimniecības politika,

| — | palīdzēt dalībvalstīm un Komisijai saskaņot kopējās zivsaimniecības politikas piemērošanu visā Savienībā, |
| --- | --- |

—

palīdzēt dalībvalstīm un Komisijai saskaņot kopējās zivsaimniecības politikas piemērošanu visā Savienībā,

| — | dot ieguldījumu dalībvalstu un Komisijas darbā, pētot un attīstot kontroles un pārbaudes paņēmienus, |
| --- | --- |

—

dot ieguldījumu dalībvalstu un Komisijas darbā, pētot un attīstot kontroles un pārbaudes paņēmienus,

| — | veicināt inspektoru mācību un pieredzes apmaiņas koordināciju dalībvalstu starpā, |
| --- | --- |

—

veicināt inspektoru mācību un pieredzes apmaiņas koordināciju dalībvalstu starpā,

| — | koordinēt nelegālas, neziņotas un nereglamentētas zvejas apkarošanas operācijas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem |
| --- | --- |

—

koordinēt nelegālas, neziņotas un nereglamentētas zvejas apkarošanas operācijas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem

Pārvaldība

1.   Valde

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts un seši Komisijas pārstāvji

2.   Izpilddirektors

Ieceļ Valde no saraksta, kurā ir vismaz divi Komisijas izvirzīti kandidāti

3.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

4.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Galīgais budžets

11,0 milj. EUR (10,1 milj. EUR)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

53 (55) Plānotais pagaidu darbinieku amata vietu skaits štatu sarakstā; aizņemtās amata vietas: 52 (44)

- 2 (5) līgumdarbinieki

Kopējais darbinieku skaits: 54 (49)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā

Operatīvā koordinācija

| — | Kopējā izvietošanas plāna īstenošana mencu zvejai Ziemeļjūrā, Skagerakā, Kategatā un Lamanša šauruma austrumdaļā un Rietumu ūdeņos (Skotijas rietumos un Īrijas jūrā), |
| --- | --- |

—

Kopējā izvietošanas plāna īstenošana mencu zvejai Ziemeļjūrā, Skagerakā, Kategatā un Lamanša šauruma austrumdaļā un Rietumu ūdeņos (Skotijas rietumos un Īrijas jūrā),

| — | kopējais izvietošanas plāns mencu zvejai Baltijas jūrā, |
| --- | --- |

—

kopējais izvietošanas plāns mencu zvejai Baltijas jūrā,

| — | kopējais izvietošanas plāns zilās tunzivs zvejai Vidusjūrā un Atlantijas okeāna austrumos, |
| --- | --- |

—

kopējais izvietošanas plāns zilās tunzivs zvejai Vidusjūrā un Atlantijas okeāna austrumos,

| — | kopējā izvietošanas plāna īstenošana Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā un Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā, |
| --- | --- |

—

kopējā izvietošanas plāna īstenošana Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā un Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā,

| — | atbalsta pasākumi nelegālas, neziņotas un nereglamentētas zvejas apkarošanai, |
| --- | --- |

—

atbalsta pasākumi nelegālas, neziņotas un nereglamentētas zvejas apkarošanai,

| — | kopējā izvietošanas plāna konsolidēšana, veicinot reģionālu pieeju, |
| --- | --- |

—

kopējā izvietošanas plāna konsolidēšana, veicinot reģionālu pieeju,

| — | mācības inspektoriem no dalībvalstīm, kuras piedalās kopējā izvietošanas plānā |
| --- | --- |

—

mācības inspektoriem no dalībvalstīm, kuras piedalās kopējā izvietošanas plānā

Resursu palielināšana

| — | Dalībvalstu mācību programmu plānošana valsts zvejas inspektoriem, |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu mācību programmu plānošana valsts zvejas inspektoriem,

| — | kopējās mācību programmas orientējošā satura priekšlikuma apkopošana, |
| --- | --- |

—

kopējās mācību programmas orientējošā satura priekšlikuma apkopošana,

| — | tīmeklī bāzētas sadarbības platformas izstrāde mācību vajadzībām, |
| --- | --- |

—

tīmeklī bāzētas sadarbības platformas izstrāde mācību vajadzībām,

| — | palīdzība dalībvalstu mācību programmām, |
| --- | --- |

—

palīdzība dalībvalstu mācību programmām,

| — | kuģu uzraudzības sistēmas darbības nodrošināšana un uzturēšana, |
| --- | --- |

—

kuģu uzraudzības sistēmas darbības nodrošināšana un uzturēšana,

| — | Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras koordinācijas telpas izveide kopējam izvietošanas plānam |
| --- | --- |

—

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras koordinācijas telpas izveide kopējam izvietošanas plānam

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | 2010. gada budžeta saistībās bija iekļautas saistības, kas paredzētas 2011. gada pirmajā ceturksnī ieplānoto operatīvo sanāksmju un komandējumu rīkošanai. Aģentūra ņem vērā šo Palātas piezīmi un veiks pasākumus, lai turpmāk nepieļautu tamlīdzīgus apstākļus. |
| --- | --- |

13.

2010. gada budžeta saistībās bija iekļautas saistības, kas paredzētas 2011. gada pirmajā ceturksnī ieplānoto operatīvo sanāksmju un komandējumu rīkošanai. Aģentūra ņem vērā šo Palātas piezīmi un veiks pasākumus, lai turpmāk nepieļautu tamlīdzīgus apstākļus.

| 14. | CFCA ņem vērā Palātas piezīmes un ir paaugstinājusi visu to izpildītāju informētību, kuri saistīti ar visu attiecīgo dokumentu pareizas datēšanas un parakstīšanas pienākumu. |
| --- | --- |

14.

CFCA ņem vērā Palātas piezīmes un ir paaugstinājusi visu to izpildītāju informētību, kuri saistīti ar visu attiecīgo dokumentu pareizas datēšanas un parakstīšanas pienākumu.

Citi jautājumi

| 15. | Aģentūra ir pielāgojusi atlases procedūru veidlapas un ievieš izslēgšanas slieksni jau sākumā, līdz ar to atlases komisija to var izmantot, lai nodrošinātu pārredzamību. |
| --- | --- |

15.

Aģentūra ir pielāgojusi atlases procedūru veidlapas un ievieš izslēgšanas slieksni jau sākumā, līdz ar to atlases komisija to var izmantot, lai nodrošinātu pārredzamību.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/6

---

ZIŅOJUMS

par Euratom Apgādes aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/02

IEVADS

| 1. | Euratom Apgādes aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Luksemburgā, izveidoja 1958. gadā (1). Aģentūras iepriekšējos statūtus aizstāja ar Padomes 2008. gada 12. februāra Lēmumu 2008/114/EK, Euratom (2). Aģentūras galvenie uzdevumi ir nodrošināt Savienībai zināšanas par kodolmateriālu un kodolpakalpojumu tirgu un uzraudzīt šo tirgu. |
| --- | --- |

1.

Euratom Apgādes aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Luksemburgā, izveidoja 1958. gadā (1). Aģentūras iepriekšējos statūtus aizstāja ar Padomes 2008. gada 12. februāra Lēmumu 2008/114/EK, Euratom (2). Aģentūras galvenie uzdevumi ir nodrošināt Savienībai zināšanas par kodolmateriālu un kodolpakalpojumu tirgu un uzraudzīt šo tirgu.

| 2. | Tāpat kā 2009. un 2008. gadā, 2010. gadā Aģentūra nesaņēma subsīdijas darbības nodrošināšanai. Izmaksas par Aģentūras darbību īstenošanu 2010. gadā sedza Komisija. |
| --- | --- |

2.

Tāpat kā 2009. un 2008. gadā, 2010. gadā Aģentūra nesaņēma subsīdijas darbības nodrošināšanai. Izmaksas par Aģentūras darbību īstenošanu 2010. gadā sedza Komisija.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kā arī 8. pantu 2008. gada 12. februāra Lēmumā 2008/114/EK, Euratom Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kā arī 8. pantu 2008. gada 12. februāra Lēmumā 2008/114/EK, Euratom Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes 2008. gada 12. februāra Lēmuma 2008/114/EK, Euratom 8. pantu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes 2008. gada 12. februāra Lēmuma 2008/114/EK, Euratom 8. pantu.

Ģenerāldirektora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, ģenerāldirektors (6) izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros. Ģenerāldirektors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras, kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, ģenerāldirektors (6) izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros. Ģenerāldirektors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras, kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (7) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (7) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības izdarīto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības izdarīto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (8) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (8) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Uzsvērums

| 12. | Neapšaubot 11. punktā pausto atzinumu, Palāta vēlas vērst uzmanību uz šādu jautājumu: Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 54. pantā ir noteikts, ka Aģentūra ir finansiāli patstāvīga. Aģentūras statūtu 7. pantā ir paredzēts, ka “Aģentūras izdevumus veido tās personāla un Komitejas administratīvās izmaksas, kā arī izmaksas, kuras izriet no līgumiem, kas noslēgti ar trešām personām”. Faktiski kopš 2008. gada Aģentūrai nav budžeta. Tāpēc Eiropas Komisija ir tieši apstiprinājusi 7. pantā minētos Aģentūras izdevumus. Palāta uzskata, ka šāds stāvoklis ir pretrunā Aģentūras statūtiem un ka Aģentūrai un Komisijai kopā ar visām ieinteresētajām personām ir jāapsver pasākumi, lai to novērstu. Palāta atzīmē, ka Aģentūra ir paredzējusi pieprasīt budžetu 2012. gadam. |
| --- | --- |

12.

Neapšaubot 11. punktā pausto atzinumu, Palāta vēlas vērst uzmanību uz šādu jautājumu: Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 54. pantā ir noteikts, ka Aģentūra ir finansiāli patstāvīga. Aģentūras statūtu 7. pantā ir paredzēts, ka “Aģentūras izdevumus veido tās personāla un Komitejas administratīvās izmaksas, kā arī izmaksas, kuras izriet no līgumiem, kas noslēgti ar trešām personām”. Faktiski kopš 2008. gada Aģentūrai nav budžeta. Tāpēc Eiropas Komisija ir tieši apstiprinājusi 7. pantā minētos Aģentūras izdevumus. Palāta uzskata, ka šāds stāvoklis ir pretrunā Aģentūras statūtiem un ka Aģentūrai un Komisijai kopā ar visām ieinteresētajām personām ir jāapsver pasākumi, lai to novērstu. Palāta atzīmē, ka Aģentūra ir paredzējusi pieprasīt budžetu 2012. gadam.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV 27, 6.12.1958., 534. lpp.

1

(2)  OV L 41, 12.2.2008., 15. lpp.

2

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  Ģenerāldirektora pienākumi ir izklāstīti Lēmuma 2008/114/EK, Euratom 7. un 8. pantā.

6

(7)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

7

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(8)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 5. maijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 14. jūnijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://ec.europa.eu/euratom/accounts_en.html.

8

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | Lai atrisinātu šo situāciju, tika panākta vienošanās ierosināt atjaunot īpašo budžeta pozīciju Euratom Apgādes aģentūrai ES Vispārējā budžetā 2012. gadam. Šā priekšlikuma pieņemšana būtu nozīmīgs sasniegums pašreizējo problēmu risināšanā.
  Komisija 2011. gada 20. aprīlī pieņēma šo priekšlikumu par budžeta pozīciju Nr. 32 01 06, kurā paredzēti EUR 98 000Euratom Apgādes aģentūrai.
  Pēc tam šis priekšlikums tika iesniegts ES budžeta iestādēm apstiprināšanai.
  Saskaņā ar aģentūras statūtu 4. panta noteikumiem personāla izdevumi tiek un tiks segti no Komisijas budžeta. Šajā pantā noteikts, ka aģentūras “personāls ir vai kļūst par Eiropas Kopienu ierēdņiem” un “algu amatos ieceltajiem ierēdņiem maksā Komisija”.
  Pamatojoties uz 2012. gadā iegūto pieredzi, Euratom Apgādes aģentūra novērtēs, vai pieprasītā subsīdijas summa turpmāk būtu jākoriģē. |
| --- | --- |

13.

Lai atrisinātu šo situāciju, tika panākta vienošanās ierosināt atjaunot īpašo budžeta pozīciju Euratom Apgādes aģentūrai ES Vispārējā budžetā 2012. gadam. Šā priekšlikuma pieņemšana būtu nozīmīgs sasniegums pašreizējo problēmu risināšanā.

Komisija 2011. gada 20. aprīlī pieņēma šo priekšlikumu par budžeta pozīciju Nr. 32 01 06, kurā paredzēti EUR 98 000Euratom Apgādes aģentūrai.

Pēc tam šis priekšlikums tika iesniegts ES budžeta iestādēm apstiprināšanai.

Saskaņā ar aģentūras statūtu 4. panta noteikumiem personāla izdevumi tiek un tiks segti no Komisijas budžeta. Šajā pantā noteikts, ka aģentūras “personāls ir vai kļūst par Eiropas Kopienu ierēdņiem” un “algu amatos ieceltajiem ierēdņiem maksā Komisija”.

Pamatojoties uz 2012. gadā iegūto pieredzi, Euratom Apgādes aģentūra novērtēs, vai pieprasītā subsīdijas summa turpmāk būtu jākoriģē.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/9

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/03

IEVADS

| 1. | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Vīnē, izveidoja ar Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007 (1). Aģentūras mērķis ir sniegt palīdzību un speciālas zināšanas Savienības un dalībvalstu iestādēm, kad tās īsteno Savienības tiesību aktus pamattiesību jomā (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Vīnē, izveidoja ar Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007 (1). Aģentūras mērķis ir sniegt palīdzību un speciālas zināšanas Savienības un dalībvalstu iestādēm, kad tās īsteno Savienības tiesību aktus pamattiesību jomā (2).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 20,2 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 17,2 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 90 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 77 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 20,2 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 17,2 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 90 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 77 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Aģentūra 2010. gada decembrī uzņēmās saistības par 48 % (4,6 miljoni EUR) III sadaļas gada pamatdarbības izdevumu. Šāda izdevumu koncentrēšana gada pēdējās nedēļās norāda, ka ir jāuzlabo budžeta izpildes plānošana, jo tā lielā mērā bija par iemeslu lielas summas – 6,9 miljonu EUR – pārnešanai uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

13.

Aģentūra 2010. gada decembrī uzņēmās saistības par 48 % (4,6 miljoni EUR) III sadaļas gada pamatdarbības izdevumu. Šāda izdevumu koncentrēšana gada pēdējās nedēļās norāda, ka ir jāuzlabo budžeta izpildes plānošana, jo tā lielā mērā bija par iemeslu lielas summas – 6,9 miljonu EUR – pārnešanai uz nākamo gadu.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.) 33. pants.

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 28. martā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 20. jūnijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai www.fra.europa.eu/fraWebsite/home/home_en.htm.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (Vīne)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 337. pants) | Lai veiktu tai uzticētos uzdevumus, Komisija drīkst vākt visu vajadzīgo informāciju un veikt jebkādu pārbaudi, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, ko Padome ar vienkāršu balsu vairākumu paredz saskaņā ar Līgumiem. |
| --- | --- |
| Aģentūras kompetence


  (Padomes 2007. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 168/2007) | Mērķi

  Sniegt palīdzību un speciālas zināšanas pamattiesību jomā attiecīgām Savienības un dalībvalstu struktūrām, iestādēm, birojiem un aģentūrām, īstenojot Savienības tiesību aktus, tādējādi sniedzot tām atbalstu pasākumu veikšanā vai darbības virzienu noteikšanā to attiecīgās kompetences jomās, lai pilnībā ievērotu pamattiesības.

  Uzdevumi







  — | Vākt, reģistrēt, analizēt un izplatīt būtisku, objektīvu, uzticamu un salīdzināmu informāciju un datus, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 337. pants)

Lai veiktu tai uzticētos uzdevumus, Komisija drīkst vākt visu vajadzīgo informāciju un veikt jebkādu pārbaudi, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, ko Padome ar vienkāršu balsu vairākumu paredz saskaņā ar Līgumiem.

Aģentūras kompetence

(Padomes 2007. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 168/2007)

Mērķi

Sniegt palīdzību un speciālas zināšanas pamattiesību jomā attiecīgām Savienības un dalībvalstu struktūrām, iestādēm, birojiem un aģentūrām, īstenojot Savienības tiesību aktus, tādējādi sniedzot tām atbalstu pasākumu veikšanā vai darbības virzienu noteikšanā to attiecīgās kompetences jomās, lai pilnībā ievērotu pamattiesības.

Uzdevumi

—

Vākt, reģistrēt, analizēt un izplatīt būtisku, objektīvu, uzticamu un salīdzināmu informāciju un datus,

| — | izstrādāt metodes un standartus, lai Eiropas mērogā uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un uzticamību, |
| --- | --- |

—

izstrādāt metodes un standartus, lai Eiropas mērogā uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un uzticamību,

| — | veikt zinātniskus pētījumus un apsekojumus, iepriekšējus pētījumus un izstrādāt tehniskus un ekonomiskus pamatojumus, sadarboties ar to veicējiem vai veicināt šādus pasākumus, |
| --- | --- |

—

veikt zinātniskus pētījumus un apsekojumus, iepriekšējus pētījumus un izstrādāt tehniskus un ekonomiskus pamatojumus, sadarboties ar to veicējiem vai veicināt šādus pasākumus,

| — | izstrādāt un publicēt secinājumus un atzinumus, kas par konkrētiem tematiem sagatavoti Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm, īstenojot Kopienas tiesību aktus, |
| --- | --- |

—

izstrādāt un publicēt secinājumus un atzinumus, kas par konkrētiem tematiem sagatavoti Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm, īstenojot Kopienas tiesību aktus,

| — | publicēt gada pārskatu par pamattiesību jautājumiem, uz kuriem attiecas Aģentūras darbības jomas, |
| --- | --- |

—

publicēt gada pārskatu par pamattiesību jautājumiem, uz kuriem attiecas Aģentūras darbības jomas,

| — | publicēt tematiskus pārskatus, pamatojoties uz Aģentūras veikto analīzi, izpēti un aptaujām, |
| --- | --- |

—

publicēt tematiskus pārskatus, pamatojoties uz Aģentūras veikto analīzi, izpēti un aptaujām,

| — | publicēt gada pārskatu par savu darbību, |
| --- | --- |

—

publicēt gada pārskatu par savu darbību,

| — | veidot saziņas stratēģiju un veicināt dialogu ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

—

veidot saziņas stratēģiju un veicināt dialogu ar pilsonisko sabiedrību.

Pārvaldība

1.   Valde

Sastāvs

Viena neatkarīga persona no katras dalībvalsts, viena neatkarīga persona, kuru ieceļ Eiropas Padome, un divi Komisijas pārstāvji.

Pienākumi

Pieņemt budžetu, darba programmu un gada pārskatus. Pieņemt galīgo budžetu un apstiprināt štatu sarakstu. Sniegt atzinumu par galīgajiem pārskatiem.

2.   Izpildvalde

Sastāvs

| — | Valdes priekšsēdētājs, |
| --- | --- |

—

Valdes priekšsēdētājs,

| — | valdes priekšsēdētāja vietnieks, |
| --- | --- |

—

valdes priekšsēdētāja vietnieks,

| — | Komisijas pārstāvis, |
| --- | --- |

—

Komisijas pārstāvis,

| — | vēl divi citi valdes locekļi, |
| --- | --- |

—

vēl divi citi valdes locekļi,

| — | pārstāvis, ko Eiropas Padome iecēlusi valdē; var piedalīties izpildvaldes sanāksmēs. |
| --- | --- |

—

pārstāvis, ko Eiropas Padome iecēlusi valdē; var piedalīties izpildvaldes sanāksmēs.

3.   Zinātniskā komiteja

Sastāvs

| — | Vienpadsmit neatkarīgas personas, kam ir augsta kvalifikācija pamattiesību jomā, |
| --- | --- |

—

Vienpadsmit neatkarīgas personas, kam ir augsta kvalifikācija pamattiesību jomā,

| — | valde ieceļ locekļus pēc tam, kad bijis izsludināts pārskatāms aicinājums iesniegt pieteikumus un notikusi atlases procedūra. |
| --- | --- |

—

valde ieceļ locekļus pēc tam, kad bijis izsludināts pārskatāms aicinājums iesniegt pieteikumus un notikusi atlases procedūra.

4.   Direktors

Ieceļ valde pēc Komisijas priekšlikuma un pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome sniegusi atzinumus.

5.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

6.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Galīgais budžets

20,2 (17,2) miljoni EUR, no tiem Savienības subsīdija ir 99 % (99 %)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Amata vietu skaits štatu sarakstā: 72 (61), aizņemtās amata vietas: 69 (48).

- 18 (16) pārējie darbinieki (līgumdarbinieki, norīkotie valstu eksperti)

Kopējais darbinieku skaits: 90 (77), norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| | pamatdarbībām: 55 (46) |
| --- | --- |

pamatdarbībām: 55 (46)

| | administrācijā: 29 (27) |
| --- | --- |

administrācijā: 29 (27)

| | dažādiem uzdevumiem: 6 (4) |
| --- | --- |

dažādiem uzdevumiem: 6 (4)

Produkti un sniegtie pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Eiropas Rasisma un ksenofobijas informācijas tīkls (Raxen):

162 (189) pasākumi, ko īstenojuši 27 dalībvalstu kontaktpunkti, 1 (1) sanāksme

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras tieslietu speciālistu grupa (Fralex):

131 (227) tieslietu speciālistu īstenots pasākums, neviena (1) sanāksme

Izpētes ziņojumi

37 (19) ziņojumi, 11 (20) sanāksmes, 2 (2) gada ziņojumi

Ar izpēti nesaistīti pasākumi

1 (1) konference par pamattiesībām, 3 (1) dažādas Aģentūras publikācijas

2 (3) Dažādības dienas pasākumi

Sanāksmes ar dalībvalstīm un ar dažādām iestādēm

Ar dalībvalstīm: 12 (10),

Eiropas Savienības Padomi: 6 (2),

Eiropas Komisiju: 20 (17),

Eiropas Parlamentu: 5 (2),

Reģionu Komiteju: 2 (2),

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju: 1 (1),

Pamattiesību platformu: 2 (2),

Eiropas Padomi: 10 (16),

EDSO: 3 (6),

ANO: 6 (3),

ārējām ieinteresētajām personām: 30 (22),

specializētajām struktūrām: 7 (9),

citas sanāksmes un apaļā galda sarunas: 20 (11)

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | Aģentūra ir veikusi attiecīgus pasākumus (piem., plānošanu divus gadus iepriekš), lai panāktu labāku budžeta izpildes sadalījumu gada laikā, tādējādi novēršot izdevumu koncentrāciju pēdējā mēnesī. Iekšējās revīzijas dienests ziņojumā “Plānošana un uzraudzība” to ir atzinis par “paraugpraksi”. |
| --- | --- |

13.

Aģentūra ir veikusi attiecīgus pasākumus (piem., plānošanu divus gadus iepriekš), lai panāktu labāku budžeta izpildes sadalījumu gada laikā, tādējādi novēršot izdevumu koncentrāciju pēdējā mēnesī. Iekšējās revīzijas dienests ziņojumā “Plānošana un uzraudzība” to ir atzinis par “paraugpraksi”.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/15

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/04

IEVADS

| 1. | Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Hēraklejā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004 (1), kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1007/2008 (2). Aģentūras galvenais uzdevums ir uzlabot Savienības spēju novērst tīklu un informācijas drošības problēmas un reaģēt uz tām, veicot pasākumus dalībvalstu un Savienības līmenī (3). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Hēraklejā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004 (1), kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1007/2008 (2). Aģentūras galvenais uzdevums ir uzlabot Savienības spēju novērst tīklu un informācijas drošības problēmas un reaģēt uz tām, veicot pasākumus dalībvalstu un Savienības līmenī (3).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 8,1 miljons EUR (iepriekšējā gadā – 8,1 miljons EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 53 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 56 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 8,1 miljons EUR (iepriekšējā gadā – 8,1 miljons EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 53 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 56 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (4), kuri ietver finanšu pārskatus (5) un budžeta izpildes pārskatus (6) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (4), kuri ietver finanšu pārskatus (5) un budžeta izpildes pārskatus (6) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (7) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (7) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (8). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (9), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (10) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (8). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (9), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (10) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (11) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (11) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (12) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (12) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Par 52 % no Aģentūras darbības budžeta (III sadaļa) bija uzņemtas saistības, bet 2010. gadā šie līdzekļi nebija izlietoti. Tik liels pārnesuma līmenis ir pretrunā budžeta gada pārskata principam. |
| --- | --- |

13.

Par 52 % no Aģentūras darbības budžeta (III sadaļa) bija uzņemtas saistības, bet 2010. gadā šie līdzekļi nebija izlietoti. Tik liels pārnesuma līmenis ir pretrunā budžeta gada pārskata principam.

CITI JAUTĀJUMI

| 14. | Attiecībā uz darbinieku atlases procedūrām Palāta konstatēja, ka kritēriji kandidātu uzaicināšanai uz interviju vai iekļaušanai rezerves sarakstā nebija iepriekš definēti. Atlases komisija tos noteica pēc kandidātu novērtēšanas. Šāda prakse apdraud darbā pieņemšanas procedūru pārredzamību. |
| --- | --- |

14.

Attiecībā uz darbinieku atlases procedūrām Palāta konstatēja, ka kritēriji kandidātu uzaicināšanai uz interviju vai iekļaušanai rezerves sarakstā nebija iepriekš definēti. Atlases komisija tos noteica pēc kandidātu novērtēšanas. Šāda prakse apdraud darbā pieņemšanas procedūru pārredzamību.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 293, 31.10.2008., 1. lpp.

2

(3)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas informācijai pievienots šim ziņojumam.

3

pielikumā

(4)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

4

(5)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

5

(6)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

6

(7)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

7

(8)  Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.) 33. pants.

8

(9)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

9

(10)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

10

(11)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

11

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(12)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 7. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 30. jūnijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://www.enisa.europa.eu/about-enisa/accounting-finance.

12

---

PIELIKUMS

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (Hērakleja)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Padomes 2004. gada 19. februāra lēmums, kas pieņemts, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību) | Kopīgi vienojoties, dalībvalstu valdību pārstāvji ir pieņēmuši paziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izveidi. Aģentūra ir atskaites punkts, kurš rada uzticību ar savu neatkarību, konsultāciju kvalitāti un izplatīto informāciju, procedūru pārskatāmību un darbības metodēm, kā arī ar neatlaidību tai uzticēto uzdevumu izpildē. |
| --- | --- |
| Aģentūras kompetence


  (Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 460/2004) | Mērķi







  — | Aģentūra uzlabo Savienības, dalībvalstu un uzņēmēju spēju novērst un risināt tīklu un informācijas drošības problēmas un reaģēt uz tām. |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Padomes 2004. gada 19. februāra lēmums, kas pieņemts, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību)

Kopīgi vienojoties, dalībvalstu valdību pārstāvji ir pieņēmuši paziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izveidi. Aģentūra ir atskaites punkts, kurš rada uzticību ar savu neatkarību, konsultāciju kvalitāti un izplatīto informāciju, procedūru pārskatāmību un darbības metodēm, kā arī ar neatlaidību tai uzticēto uzdevumu izpildē.

Aģentūras kompetence

(Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 460/2004)

Mērķi

—

Aģentūra uzlabo Savienības, dalībvalstu un uzņēmēju spēju novērst un risināt tīklu un informācijas drošības problēmas un reaģēt uz tām.

| — | Aģentūra savas kompetences robežās sniedz palīdzību Komisijai un dalībvalstīm un konsultē tās jautājumos, kas attiecas uz tīklu un informācijas drošību. |
| --- | --- |

—

Aģentūra savas kompetences robežās sniedz palīdzību Komisijai un dalībvalstīm un konsultē tās jautājumos, kas attiecas uz tīklu un informācijas drošību.

| — | Aģentūra attīsta augsta līmeņa kompetenci un izmanto to, lai veicinātu plašu sadarbību starp valsts un privāto sektoru. |
| --- | --- |

—

Aģentūra attīsta augsta līmeņa kompetenci un izmanto to, lai veicinātu plašu sadarbību starp valsts un privāto sektoru.

Uzdevumi

Aģentūra:

| — | vāc informāciju par esošiem un iespējamiem riskiem, kas varētu ietekmēt elektroniskos komunikāciju tīklus, |
| --- | --- |

—

vāc informāciju par esošiem un iespējamiem riskiem, kas varētu ietekmēt elektroniskos komunikāciju tīklus,

| — | konsultē Eiropas Parlamentu, Komisiju, Eiropas organizācijas vai valstu kompetentās iestādes un sniedz tām palīdzību, |
| --- | --- |

—

konsultē Eiropas Parlamentu, Komisiju, Eiropas organizācijas vai valstu kompetentās iestādes un sniedz tām palīdzību,

| — | uzlabo sadarbību starp dažādiem dalībniekiem šajā jomā, |
| --- | --- |

—

uzlabo sadarbību starp dažādiem dalībniekiem šajā jomā,

| — | veicina sadarbību kopīgu metodoloģiju izstrādē tīklu un informācijas drošības problēmu risināšanai, |
| --- | --- |

—

veicina sadarbību kopīgu metodoloģiju izstrādē tīklu un informācijas drošības problēmu risināšanai,

| — | dod ieguldījumu informētības uzlabošanā attiecībā uz tīklu un informācijas drošību visiem lietotājiem, |
| --- | --- |

—

dod ieguldījumu informētības uzlabošanā attiecībā uz tīklu un informācijas drošību visiem lietotājiem,

| — | palīdz Komisijai un dalībvalstīm to attiecībās ar ražotājiem, |
| --- | --- |

—

palīdz Komisijai un dalībvalstīm to attiecībās ar ražotājiem,

| — | seko standartu attīstībai, |
| --- | --- |

—

seko standartu attīstībai,

| — | konsultē Komisiju par pētniecību tīklu un informācijas jomā, |
| --- | --- |

—

konsultē Komisiju par pētniecību tīklu un informācijas jomā,

| — | veicina riska novērtēšanas darbības un riska novēršanas risinājumus, |
| --- | --- |

—

veicina riska novērtēšanas darbības un riska novēršanas risinājumus,

| — | iesaistās sadarbībā ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

—

iesaistās sadarbībā ar trešām valstīm.

Pārvaldība

1.   Administratīvā padome

Tajā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts, trīs Komisijas iecelti pārstāvji un trīs pārstāvji, kuru kandidatūras izvirzījusi Komisija un kurus apstiprinājusi Padome, bez balsstiesībām – pa vienam no šādām grupām:

| — | informācijas un komunikāciju tehnoloģiju nozare, |
| --- | --- |

—

informācijas un komunikāciju tehnoloģiju nozare,

| — | patērētāju grupas, |
| --- | --- |

—

patērētāju grupas,

| — | zinātniskie eksperti tīklu un informācijas drošības jomā. |
| --- | --- |

—

zinātniskie eksperti tīklu un informācijas drošības jomā.

2.   Izpilddirektors

| 1. | Aģentūru pārvalda izpilddirektors, kurš savus pienākumus pilda neatkarīgi. |
| --- | --- |

1.

Aģentūru pārvalda izpilddirektors, kurš savus pienākumus pilda neatkarīgi.

| 2. | Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir līdz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

2.

Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir līdz pieciem gadiem.

3.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

4.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Galīgais budžets

8,1 (8,1) miljons EUR, no kuriem Savienības subsīdija ir 100 % (100 %)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Plānotais amata vietu skaits štatu sarakstā: 44 (44), aizņemtās amata vietas: 40 (43)

Citas aizņemtās amata vietas:

11 (9) līgumdarbinieki, 2 (4) norīkoti valstu eksperti

Kopējais darbinieku skaits: 53 (56), norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| | pamatdarbībām: 34 (38) |
| --- | --- |

pamatdarbībām: 34 (38)

| | administrācijā: 19 (18) |
| --- | --- |

administrācijā: 19 (18)

| | dažādiem uzdevumiem: 0 (1) |
| --- | --- |

dažādiem uzdevumiem: 0 (1)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

MTP
   (1)
  1:   Eiropas elektronisko komunikāciju tīklu elastīguma uzlabošana

Galvenie centieni 2010. gadā šajā jomā bija atbalsts pasākumiem, kas aprakstīti Komisijas 2009. gada martā sniegtajā paziņojumā. (Sasniedzamie rezultāti: 6)

MTP 2:   Sadarbība ar dalībvalstīm, tostarp jauni sadarbības pasākumi

Sadarbība starp dalībvalstīm 2010. gadā tika attīstīta tālāk un tika pētītas starptautiskās sadarbības iespējas, lai uzlabotu visu dalībvalstu iesaisti un palielinātu vispārējās pieejas saskaņotību tīklu un informācijas drošībai Eiropas līmenī. Ierobežoto resursu dēļ Aģentūra cieši sadarbojās ar Komisijas dienestiem, lai pēc iespējas samazinātu tās pasākumus un gūtu maksimālus rezultātus. (Sasniedzamie rezultāti: 12)

MTP 3:   Jaunu risku apzināšana, lai veicinātu uzticēšanos

Aģentūra izveidoja sistēmu, kas lēmumpieņēmējiem dos iespēju labāk izprast un novērtēt iespējamos riskus, kurus rada jaunas tehnoloģijas un lietojumprogrammas. Aģentūra arī turpināja gatavot riska novērtējuma ziņojumus, kuros tā pauž viedokli par iespējamajiem riskiem, ko rada jaunas tehnoloģijas un lietojumprogrammas. Turklāt Aģentūra izpētīja jautājumus, kas attiecas uz nākotnes interneta atbildību un uzticamību. Šī daudzgadu tematiskā programma kalpo kā virziena rādītājs lēmumpieņēmējiem Eiropā un, iespējams, ārpus tās. (Sasniedzamie rezultāti: 2)

PA
   (2)
  1:   Nākotnes interneta raksturojums, atbildība un uzticamība

Šā sagatavošanās pasākuma (PA) vispārējais mērķis bija “nodrošināt, lai Eiropā gan lietotāju, gan nozares vidē tiktu uzturēta augsta līmeņa drošība un uzticēšanās elektronisko komunikāciju infrastruktūrai un sniegtajiem pakalpojumiem, vienlaikus ierobežojot pilsoņu brīvību un privātuma apdraudējumus”. (Sasniedzamie rezultāti: 5)

PA2:   Draiveru un sistēmu identifikācija ES nozares tīklu un informācijas drošības sadarbībai

Šā sagatavošanās pasākuma mērķis bija noskaidrot, kā panākt, lai attiecīgās iesaistītās personas apņemtos sadarboties ar mērķi kopīgi risināt tīklu un informācijas drošības problēmas Eiropā. (Sasniedzamie rezultāti: 1)

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

(1)  MTP: daudzgadu tematiskā programma.

(2)  PA: sagatavošanās pasākums.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | Revīzijas palātas atzīmētais pārnesumu līmenis skaidrojams ar ENISA darbības posmu un darbinieku skaita svārstībām. Aģentūra veic procedūru optimizācijas projektu, lai uzlabotu iepirkumu plānošanu un ieviestu projektu vadības un uzraudzības rīku. |
| --- | --- |

13.

Revīzijas palātas atzīmētais pārnesumu līmenis skaidrojams ar ENISA darbības posmu un darbinieku skaita svārstībām. Aģentūra veic procedūru optimizācijas projektu, lai uzlabotu iepirkumu plānošanu un ieviestu projektu vadības un uzraudzības rīku.

| 14. | Pašlaik tiek gatavotas vadlīnijas atlases komisijām. Turklāt atlases komisijas protokolā iekļaujamās informācijas saraksts tika rediģēts, paredzot robežlieluma noteikšanu pirms piemēroto kandidātu saraksta izvērtēšanas. |
| --- | --- |

14.

Pašlaik tiek gatavotas vadlīnijas atlases komisijām. Turklāt atlases komisijas protokolā iekļaujamās informācijas saraksts tika rediģēts, paredzot robežlieluma noteikšanu pirms piemēroto kandidātu saraksta izvērtēšanas.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/21

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/05

IEVADS

| 1. | Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Ķelnē, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 (1). Aģentūras uzdevums ir nodrošināt augstu civilās aviācijas drošību un tās pienācīgu attīstību, kā arī izstrādāt sertifikācijas specifikācijas un sertificēt aeronavigācijas ražojumus (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Ķelnē, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1592/2002 (1). Aģentūras uzdevums ir nodrošināt augstu civilās aviācijas drošību un tās pienācīgu attīstību, kā arī izstrādāt sertifikācijas specifikācijas un sertificēt aeronavigācijas ražojumus (2).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 137 miljoni EUR (iepriekšējā gadā –122 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 578 darbinieki (pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki), bet iepriekšējā gadā – 509 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 137 miljoni EUR (iepriekšējā gadā –122 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 578 darbinieki (pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki), bet iepriekšējā gadā – 509 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Aģentūra pārvalda valstu aviācijas iestādēm daļēji uzticētos sertificēšanas uzdevumus. Gada beigās ar tiem saistītie uzkrātie izdevumi tika aplēsti, pieņemot, ka ir pabeigts noteikts procents sertificēšanas uzdevumu katrā tipa sertificēšanas kategorijā, un šis pieņēmums balstījās uz nepietiekamu agrāko pieredzi. Uzkrājumu grāmatvedības principam vairāk atbilst pabeigto sertificēšanas uzdevumu procentuālā daudzuma vai patērētā laika metode. |
| --- | --- |

13.

Aģentūra pārvalda valstu aviācijas iestādēm daļēji uzticētos sertificēšanas uzdevumus. Gada beigās ar tiem saistītie uzkrātie izdevumi tika aplēsti, pieņemot, ka ir pabeigts noteikts procents sertificēšanas uzdevumu katrā tipa sertificēšanas kategorijā, un šis pieņēmums balstījās uz nepietiekamu agrāko pieredzi. Uzkrājumu grāmatvedības principam vairāk atbilst pabeigto sertificēšanas uzdevumu procentuālā daudzuma vai patērētā laika metode.

CITI JAUTĀJUMI

| 14. | Divās lielās iepirkuma procedūrās izmantotā novērtēšanas metode neļāva finansiāli izdevīgākajiem piedāvājumiem iegūt labāko cenas vērtējumu. Šāds stāvoklis apdraud iepirkuma procedūras pārredzamību, kā arī pareizas finanšu pārvaldības principu. |
| --- | --- |

14.

Divās lielās iepirkuma procedūrās izmantotā novērtēšanas metode neļāva finansiāli izdevīgākajiem piedāvājumiem iegūt labāko cenas vērtējumu. Šāds stāvoklis apdraud iepirkuma procedūras pārredzamību, kā arī pareizas finanšu pārvaldības principu.

| 15. | Darbinieku atlases procedūrās nebija pierādījumu tam, ka pirms pieteikumu izskatīšanas būtu noteikti kritēriji kandidātu uzaicināšanai uz interviju vai iekļaušanai rezerves sarakstā. Šāda prakse apdraud darbinieku pieņemšanas procedūru pārredzamību. |
| --- | --- |

15.

Darbinieku atlases procedūrās nebija pierādījumu tam, ka pirms pieteikumu izskatīšanas būtu noteikti kritēriji kandidātu uzaicināšanai uz interviju vai iekļaušanai rezerves sarakstā. Šāda prakse apdraud darbinieku pieņemšanas procedūru pārredzamību.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas informācijai pievienots šim ziņojumam.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātiem un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.) 33. pants.

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/200238. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 30. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 6. jūlijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai www.easa.europa.eu.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (Ķelne)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. pants) | Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru var pieņemt attiecīgus noteikumus par jūras transportu un gaisa transportu. Tie pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju. |
| --- | --- |
| Aģentūras kompetence


  (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008 (“pamatregula”)) | Mērķi







  — | Saglabāt vienādi augstu civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni Eiropā un nodrošināt pareizu civilās aviācijas darbību un attīstību attiecībā uz lidojumu drošību. |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. pants)

Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru var pieņemt attiecīgus noteikumus par jūras transportu un gaisa transportu. Tie pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju.

Aģentūras kompetence

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008 (“pamatregula”))

Mērķi

—

Saglabāt vienādi augstu civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni Eiropā un nodrošināt pareizu civilās aviācijas darbību un attīstību attiecībā uz lidojumu drošību.

Aģentūras pasākumi

| — | Sniegt Komisijai atzinumus un ieteikumus, |
| --- | --- |

—

Sniegt Komisijai atzinumus un ieteikumus,

| — | izdot sertificēšanas specifikācijas, tostarp lidojumderīguma normas un attiecīgus līdzekļus atbilstības panākšanai, kā arī norādes par attiecīgās regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu, |
| --- | --- |

—

izdot sertificēšanas specifikācijas, tostarp lidojumderīguma normas un attiecīgus līdzekļus atbilstības panākšanai, kā arī norādes par attiecīgās regulas un tās īstenošanas noteikumu piemērošanu,

| — | pieņemt lēmumus par lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, pilotu sertifikāciju, gaisa kuģu ekspluatācijas sertificēšanu, trešo valstu ekspluatantiem, pārbaudēm dalībvalstīs un izmeklēšanām uzņēmumos, |
| --- | --- |

—

pieņemt lēmumus par lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, pilotu sertifikāciju, gaisa kuģu ekspluatācijas sertificēšanu, trešo valstu ekspluatantiem, pārbaudēm dalībvalstīs un izmeklēšanām uzņēmumos,

| — | veikt standartizācijas pārbaudes dalībvalstu kompetentajās iestādēs. |
| --- | --- |

—

veikt standartizācijas pārbaudes dalībvalstu kompetentajās iestādēs.

Pārvaldība

1.   Valde

Valde, kurā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts un viens pārstāvis no Komisijas, izveido ieinteresēto personu padomdevēju struktūru.

2.   Izpilddirektors

Izpilddirektors vada Aģentūru, un viņu ieceļ valde pēc Komisijas priekšlikuma.

3.   Apelācijas padome

Apelācijas padome izskata Aģentūras lēmumu pārsūdzības par sertifikāciju, maksām un atlīdzību un veiktajām uzņēmumu pārbaudēm.

4.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

5.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. gada dati)

Budžets

Kopbudžets: 137,2 (122,2) miljoni EUR, tostarp:

Ieņēmumi no maksām un atlīdzībām: 72,9 (54,9) miljoni EUR (53,1 %)

Savienības subsīdijas: 34,2 (33,9) miljoni EUR (24,9 %)

Citi ieņēmumi un subsīdijas, tostarp trešo valstu (EBTA) iemaksas 2,9 (3,9) miljoni EUR

Piešķirtie ieņēmumi (izdevumi saistībā ar maksām un atlīdzībām): 27,1 (29,5) miljons EUR

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

570 (506) pagaidu darbinieki štatu sarakstā

Aizņemtās štata vietas: 524 (1) (460)

Pārējās štata vietas: 63 (56), līgumdarbinieki 54 (49), norīkotie valstu eksperti 8 (6), īpašais konsultants 1 (1)

Kopējais pagaidu darbinieku skaits: 524 (460)

| — | subsīdijas finansēti: 206 (185) |
| --- | --- |

—

subsīdijas finansēti: 206 (185)

| — | maksu finansēti: 318 (275) |
| --- | --- |

—

maksu finansēti: 318 (275)

Produkti un pakalpojumi

Atzinumi

Septiņi atzinumi par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2042/2003 un (EK) Nr. 1702/2003

Reglamentācijas lēmumi

Lēmumi saistībā ar sertifikācijas specifikācijām (7), attiecīgi līdzekļi atbilstības panākšanai un norādes (7), Reglamentācijas programma (1)

Papildu produkti 2010. gadā (kuru rezultātā turpmākajos gados pieņems noteikumus)

26 noteikumi, 14 paziņojumi par grozījumu priekšlikumu, 9 atbildes dokumenti uz komentāriem

Starptautiskā sadarbība

8 darba nolīgumi ar CAAC (Ķīnas Civilās aviācijas pārvalde)

1 īstenošanas procedūra saistībā ar darba nolīgumu, kas noslēgts ar IAC-AR (Starpvalstu aviācijas komitejas lidaparātu reģistrs, Krievijas Federācija)

2 grozījumi (C papildinājumā) darba nolīgumam starp EASA un JACAB (Japāna)

27 ieteikumi sniegti vēstulēs Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas valstīm

Sagatavošanās darbi 1 sanāksmei ar ASV Federālās Aviācijas administrāciju (FAA) un Kanādas Transporta ministrijas Civilās aviācijas direktorātu (TCCA)

Sagatavošanās darbi 1 sanāksmei ar FAA par lidojuma standartiem

Sertifikācijas lēmumi līdz 2010. gada 31. decembrim

Tipa sertifikāti / ierobežotu tiesību tipa sertifikāti: 8

Papildu tipa sertifikāti: 750

Lidojumderīguma rīkojumi: 284

Alternatīvi līdzekļi atbilstības panākšanai: 70

Eiropas tehnisko standartu prasību (ETSO) atļaujas: 150

Būtiskas izmaiņas / būtiski remonti / jaunie derivāti: 879

Nebūtiskas izmaiņas / nebūtiski remonti: 1 117

Lidojuma rokasgrāmatas: 411

Lidojumu apstākļu apstiprināšana: 561

Projektēšanas organizāciju apstiprināšana: 486

Ekspluatācijas organizāciju (divpusēju) apstiprināšana (2): 1 511

Ekspluatācijas organizāciju (ārvalstu) apstiprināšana (2): 267

Ekspluatācijas mācību organizāciju apstiprināšana (2): 41

Ražošanas organizāciju apstiprināšana (2): 21

Standartizācijas pārbaudes (valstu skaits pēc tipa) līdz 2010. gada 31. decembrim

Pastāvīga lidojumderīguma jomā: 28

Ražošanas jomā: 14

Ekspluatācijas jomā: 22

Apkalpes locekļu licencēšanas jomā 28

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

(1)  Piezīme: divi nepilnu darba laiku strādājošie piloti ir uzskaitīti kā viena amata vieta.

(2)  Organizāciju apstiprināšanā izšķir jau apstiprināto organizāciju uzraudzību (ar atkārtotu apstiprināšanu reizi divos vai trīs gados) un jaunu organizāciju apstiprināšanu. Sniegtie dati attiecas uz apstiprinājumu kopskaitu līdz 2010. gada 31. decembrim.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | EASA atzīst vajadzību pastāvīgi veikt uzlabojumus, un tādēļ tās nolūks ir turpināt izstrādāt piemērotāku metodi, izmantojot projekta vidējā ilguma datus kopā ar pilnīgākiem vēsturiskajiem datiem. |
| --- | --- |

13.

EASA atzīst vajadzību pastāvīgi veikt uzlabojumus, un tādēļ tās nolūks ir turpināt izstrādāt piemērotāku metodi, izmantojot projekta vidējā ilguma datus kopā ar pilnīgākiem vēsturiskajiem datiem.

| 14. | EASA mērķis ir iespējami objektīvi izvērtēt finanšu piedāvājumus. Finanšu formula bija balstīta uz konkrētām pirkuma prognozēm, lai gan attiecīgā tirgus cenu struktūras sarežģītība ļoti apgrūtināja visu iespējamo cenu komponentu mijiedarbības veidu prognozi. Praksē nav jāziņo par negatīvu ietekmi uz rezultātu. |
| --- | --- |

14.

EASA mērķis ir iespējami objektīvi izvērtēt finanšu piedāvājumus. Finanšu formula bija balstīta uz konkrētām pirkuma prognozēm, lai gan attiecīgā tirgus cenu struktūras sarežģītība ļoti apgrūtināja visu iespējamo cenu komponentu mijiedarbības veidu prognozi. Praksē nav jāziņo par negatīvu ietekmi uz rezultātu.

| 15. | EASA atbalsta Palātas piezīmi un vadlīnijās atlases komisijas locekļiem ir noteikusi minimālos robežlielumus, kādiem kandidātiem jāatbilst, lai tos uzaicinātu uz intervijām (50 %) vai iekļautu rezerves sarakstā (65 %). Taču EASA patur tiesības lemt par piemērotu kandidātu skaitu, kas uzaicināmi atbilstīgi to vērtējumam. |
| --- | --- |

15.

EASA atbalsta Palātas piezīmi un vadlīnijās atlases komisijas locekļiem ir noteikusi minimālos robežlielumus, kādiem kandidātiem jāatbilst, lai tos uzaicinātu uz intervijām (50 %) vai iekļautu rezerves sarakstā (65 %). Taču EASA patur tiesības lemt par piemērotu kandidātu skaitu, kas uzaicināmi atbilstīgi to vērtējumam.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/27

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Zāļu aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/06

IEVADS

| 1. | Eiropas Zāļu aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Londonā, izveidoja ar Padomes 1993. gada 22. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2309/93, ko aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 726/2004 (1). Aģentūra strādā tīklā un koordinē valstu iestāžu piešķirtos zinātniskos resursus, lai novērtētu un uzraudzītu cilvēku ārstēšanai vai veterinārijai paredzētās zāles (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Zāļu aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Londonā, izveidoja ar Padomes 1993. gada 22. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2309/93, ko aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 726/2004 (1). Aģentūra strādā tīklā un koordinē valstu iestāžu piešķirtos zinātniskos resursus, lai novērtētu un uzraudzītu cilvēku ārstēšanai vai veterinārijai paredzētās zāles (2).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 208,4 miljoni EUR (iepriekšējā gadā –194,4 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 698 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 664 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 208,4 miljoni EUR (iepriekšējā gadā –194,4 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 698 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 664 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Aģentūra ar kavēšanos pildīja sava budžeta II sadaļu “Administratīvie izdevumi”. No II sadaļas uz 2011. gadu pārnesa 17,6 miljonus EUR, kas ir 33,3 % attiecīgo apropriāciju. No pārnestajām apropriācijām tikai 36 % veido gada laikā uzkrātie izdevumi, proti, 64 % pārnesto summu neattiecās uz 2010. finanšu gadu. Šāds stāvoklis ir pretrunā budžeta gada pārskata principam. |
| --- | --- |

13.

Aģentūra ar kavēšanos pildīja sava budžeta II sadaļu “Administratīvie izdevumi”. No II sadaļas uz 2011. gadu pārnesa 17,6 miljonus EUR, kas ir 33,3 % attiecīgo apropriāciju. No pārnestajām apropriācijām tikai 36 % veido gada laikā uzkrātie izdevumi, proti, 64 % pārnesto summu neattiecās uz 2010. finanšu gadu. Šāds stāvoklis ir pretrunā budžeta gada pārskata principam.

| 14. | Ir konstatētas nepilnības Aģentūras sistēmā, ar kuru apstiprina kreditoru prasījumus attiecībā uz IT līgumslēdzējiem. |
| --- | --- |

14.

Ir konstatētas nepilnības Aģentūras sistēmā, ar kuru apstiprina kreditoru prasījumus attiecībā uz IT līgumslēdzējiem.

CITI JAUTĀJUMI

| 15. | Darbā pieņemšanas procesā Aģentūra skaidri nenošķīra nodarbinātības aģentūru darbiniekus un līgumdarbiniekus. Nodarbinātības aģentūras izmantojamas tikai īstermiņa vajadzību risināšanai, un iespējām pieteikties uz līgumdarbinieku amata vietām ir jābūt pārredzamām. |
| --- | --- |

15.

Darbā pieņemšanas procesā Aģentūra skaidri nenošķīra nodarbinātības aģentūru darbiniekus un līgumdarbiniekus. Nodarbinātības aģentūras izmantojamas tikai īstermiņa vajadzību risināšanai, un iespējām pieteikties uz līgumdarbinieku amata vietām ir jābūt pārredzamām.

IEPRIEKŠĒJO REVĪZIJAS APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

| 16. | Jau savos iepriekšējos ziņojumos Palāta ir norādījusi, ka Aģentūrai vajadzētu ieviest atalgojuma sistēmu, ko piemērot dalībvalstu iestāžu sniegtajiem pakalpojumiem, pamatojoties uz dalībvalstu reālajām izmaksām. Lai gan Aģentūra ir centusies šo jautājumu risināt, līdz šim tāda sistēma nav ieviesta. Šis darbs vēl ir darāms. |
| --- | --- |

16.

Jau savos iepriekšējos ziņojumos Palāta ir norādījusi, ka Aģentūrai vajadzētu ieviest atalgojuma sistēmu, ko piemērot dalībvalstu iestāžu sniegtajiem pakalpojumiem, pamatojoties uz dalībvalstu reālajām izmaksām. Lai gan Aģentūra ir centusies šo jautājumu risināt, līdz šim tāda sistēma nav ieviesta. Šis darbs vēl ir darāms.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 214, 24.8.1993., 18. lpp., un OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp. Saskaņā ar otro minēto regulu Aģentūras sākotnējais nosaukums “Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūra” ir mainīts uz “Eiropas Zāļu aģentūra”.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.) 33. pants.

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 16. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 4. jūlijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai www.ema.europa.eu.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Zāļu aģentūra (Londona)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pants) | Nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis.
  Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības jautājumos, un nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzība, laicīga brīdināšana par tiem un šo draudu apkarošana. |
| --- | --- |
| Aģentūras kompetence


  (Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004) | Mērķi







  — | Koordinēt esošos zinātniskos resursus, ko Aģentūras rīcībā nodevušas dalībvalstu iestādes, lai veiktu cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu novērtēšanu un uzraudzību, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pants)

Nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis.

Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības jautājumos, un nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzība, laicīga brīdināšana par tiem un šo draudu apkarošana.

Aģentūras kompetence

(Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004)

Mērķi

—

Koordinēt esošos zinātniskos resursus, ko Aģentūras rīcībā nodevušas dalībvalstu iestādes, lai veiktu cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu novērtēšanu un uzraudzību,

| — | sniegt dalībvalstīm un Savienības iestādēm zinātniskus atzinumus par cilvēkiem paredzētajām un veterinārajām zālēm. |
| --- | --- |

—

sniegt dalībvalstīm un Savienības iestādēm zinātniskus atzinumus par cilvēkiem paredzētajām un veterinārajām zālēm.

Uzdevumi

| — | Koordinēt zinātnisku novērtēšanu attiecībā uz zālēm, kam piemēro Savienības tirdzniecības atļauju izsniegšanas kārtību, |
| --- | --- |

—

Koordinēt zinātnisku novērtēšanu attiecībā uz zālēm, kam piemēro Savienības tirdzniecības atļauju izsniegšanas kārtību,

| — | koordinēt Savienībā atļauto zāļu uzraudzību (farmakoloģiskā uzraudzība), |
| --- | --- |

—

koordinēt Savienībā atļauto zāļu uzraudzību (farmakoloģiskā uzraudzība),

| — | sniegt atzinumu par maksimālo daudzumu attiecībā uz veterināro zāļu paliekām, kas ir pieļaujamas dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, |
| --- | --- |

—

sniegt atzinumu par maksimālo daudzumu attiecībā uz veterināro zāļu paliekām, kas ir pieļaujamas dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos,

| — | koordinēt uzraudzību attiecībā uz to, kā tiek ievērota laba ražošanas prakse, laba laboratorijas prakse un laba klīniskā prakse, |
| --- | --- |

—

koordinēt uzraudzību attiecībā uz to, kā tiek ievērota laba ražošanas prakse, laba laboratorijas prakse un laba klīniskā prakse,

| — | reģistrēt izsniegto zāļu tirdzniecības atļauju statusu. |
| --- | --- |

—

reģistrēt izsniegto zāļu tirdzniecības atļauju statusu.

Pārvaldība

1.   Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteja, kurā ir viens loceklis un viņa aizstājējs no katras dalībvalsts un pieci pieaicinātie locekļi, sniedz atzinumus par visiem jautājumiem, kas attiecas uz cilvēkiem paredzēto zāļu novērtēšanu.

2.   Veterināro zāļu komiteja, kurā ir viens loceklis un viņa aizstājējs no katras dalībvalsts, sniedz atzinumus par visiem jautājumiem, kas attiecas uz veterināro zāļu novērtēšanu.

3.   Reti sastopamu slimību ārstēšanas zāļu komiteja, kurā ir viens loceklis un viņa aizstājējs no katras dalībvalsts, sniedz atzinumus par visiem jautājumiem, kas attiecas uz reti sastopamu slimību ārstēšanai paredzēto zāļu novērtēšanu.

4.   Augu izcelsmes zāļu komiteja, kurā ir viens loceklis un viņa aizstājējs no katras dalībvalsts un pieci pieaicinātie locekļi, sniedz atzinumus par visiem jautājumiem, kas attiecas uz augu izcelsmes zāļu novērtēšanu.

5.   Pediatrijas komiteja, kurā ir viens loceklis un viņa aizstājējs no katras dalībvalsts un seši locekļi un viņu aizstājēji, kas pārstāv veselības aprūpes profesionāļus un pacientu asociācijas, ir atbildīga par pediatrijas pētījumu plānu zinātnisko izvērtēšanu un apstiprināšanu, kā arī par to atbrīvojumu un atlikšanas sistēmu.

6.   Uzlabotas terapeitiskās iedarbības zāļu komitejā ir pieci locekļi no Cilvēkiem paredzēto zāļu komitejas un viņu aizstājēji, viens loceklis un viņa aizstājējs no katras dalībvalsts, divi locekļi un viņu aizstājēji, kuri pārstāv klīnicistus, divi locekļi un viņu aizstājēji, kuri pārstāv pacientu asociācijas. Tā atbild par visiem jautājumiem saistībā ar uzlabotas terapeitiskās iedarbības zāļu novērtēšanu un šo zāļu sertificēšanu un klasifikāciju.

7.   Valdē ietilpst viens pārstāvis un viņa aizstājējs no katras dalībvalsts, divi Komisijas pārstāvji un divi Eiropas Parlamenta iecelti pārstāvji, divi pārstāvji no pacientu organizācijām, viens pārstāvis no ārstu organizācijām un viens pārstāvis no veterināru organizācijām. Valde pieņem darba programmu un gada pārskatu.

8.   Izpilddirektoru ieceļ valde pēc Komisijas priekšlikuma.

9.   Iekšējā revīzija

Komisijas iekšējās revīzijas dienests

10.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

11.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Galīgais budžets

208,4 (194,4) milj. EUR; Savienības ieguldījums 13,6 % (1)
  (18,7 %)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Štatu sarakstā paredzētais amata vietu skaits: 567 (530), aizņemtās amata vietas: 546 (511)

152 (160) pārējie darbinieki (līgumdarbinieki, norīkotie valstu eksperti, nodarbinātības aģentūras darbinieki)

Kopējais darbinieku skaits: 698 (664), no tiem norīkoti šādu pienākumu veikšanai:

| — | pamatdarbībām: 556 (520) |
| --- | --- |

—

pamatdarbībām: 556 (520)

| — | administrācijā: 142 (144) |
| --- | --- |

—

administrācijā: 142 (144)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Cilvēkiem paredzētās zāles

| — | Tirdzniecības atļauju pieteikumi: 91 (96) |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības atļauju pieteikumi: 91 (96)

| — | Apstiprinoši atzinumi: 51 (117) |
| --- | --- |

—

Apstiprinoši atzinumi: 51 (117)

| — | Vidējais vērtēšanas laiks: 167 dienas (157 dienas) |
| --- | --- |

—

Vidējais vērtēšanas laiks: 167 dienas (157 dienas)

| — | Atzinumi pēc zāļu atļaujas izsniegšanas: 3 154(2 396) |
| --- | --- |

—

Atzinumi pēc zāļu atļaujas izsniegšanas: 3 154(2 396)

| — | Farmakoloģiskā uzraudzība: 302 362 ziņojumi (252 117 ziņojumi) |
| --- | --- |

—

Farmakoloģiskā uzraudzība: 302 362 ziņojumi (252 117 ziņojumi)

| — | Regulāri ziņojumi par jaunākajiem drošības datiem: 559 (425) |
| --- | --- |

—

Regulāri ziņojumi par jaunākajiem drošības datiem: 559 (425)

| — | Sagatavoti zinātniskie atzinumi: 322 (308) |
| --- | --- |

—

Sagatavoti zinātniskie atzinumi: 322 (308)

| — | Savstarpējās atzīšanas un decentralizācijas procedūras: uzsāktas 21 433(16 307); ar pozitīvu iznākumu 11 100(15 335) |
| --- | --- |

—

Savstarpējās atzīšanas un decentralizācijas procedūras: uzsāktas 21 433(16 307); ar pozitīvu iznākumu 11 100(15 335)

| — | Pieteikumi izpētes plāniem pediatrijā: 326 (273), kas attiecas uz 403 (364) indikācijām |
| --- | --- |

—

Pieteikumi izpētes plāniem pediatrijā: 326 (273), kas attiecas uz 403 (364) indikācijām

Veterinārās zāles

| — | Tirdzniecības atļauju pieteikumi: 18 (15) |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības atļauju pieteikumi: 18 (15)

| — | Zāļu variantu pieteikumi: 162 (113) |
| --- | --- |

—

Zāļu variantu pieteikumi: 162 (113)

Pārbaudes

Pārbaudes: 300 (233)

Augu izcelsmes zāles

Augu monogrāfijas: 19 (17)

Augu izcelsmes vielu, preparātu un to kombināciju saraksts: 3 (0)

Reti sastopamu slimību ārstēšanas zāles

| — | Pieteikumi: 174 (164) |
| --- | --- |

—

Pieteikumi: 174 (164)

| — | Apstiprinoši atzinumi: 123 (113) |
| --- | --- |

—

Apstiprinoši atzinumi: 123 (113)

Mazi un vidēji uzņēmumi (MVU)

| — | Pieprasījumi piešķirt MVU statusu: 251 (217) |
| --- | --- |

—

Pieprasījumi piešķirt MVU statusu: 251 (217)

| — | Pieprasījumi samazināt maksu vai atlikt tās samaksu: 161 (80) |
| --- | --- |

—

Pieprasījumi samazināt maksu vai atlikt tās samaksu: 161 (80)

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

(1)  Šis procents ir budžetā paredzētais ES ieguldījums (neskaitot īpašo ieguldījumu, ar kuru sedz samazinātās maksas par retu slimību ārstēšanai paredzētām zālēm, un neskaitot budžeta lēmējiestāžu izmantoto n-2 finanšu gada pārpalikumu) attiecībā pret galīgo budžetu.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | Kopš 2008. gada aģentūra ir pastāvīgi uzlabojusi tās administratīvo pārnesumu, 2008./2009. gadā II sadaļā veicot 45,3 % automātisko pārnesumu, 2009./2010. gadā – 36,2 % un 2010./2011. gadā – 33,3 %. Attiecīgās 2010. gada summas paredzētas daudzgadu telemātikas IKT projektiem. Šie telemātikas projekti ir operatīvas dabas, un līdz ar to no 2011. gada tie būs pieejami III sadaļā. Tāpēc no 2011./2012. gada aģentūra cer maksimāli samazināt administratīvo izdevumu pārnesumu līdz apmēram 30 % (10 miljoni EUR). |
| --- | --- |

13.

Kopš 2008. gada aģentūra ir pastāvīgi uzlabojusi tās administratīvo pārnesumu, 2008./2009. gadā II sadaļā veicot 45,3 % automātisko pārnesumu, 2009./2010. gadā – 36,2 % un 2010./2011. gadā – 33,3 %. Attiecīgās 2010. gada summas paredzētas daudzgadu telemātikas IKT projektiem. Šie telemātikas projekti ir operatīvas dabas, un līdz ar to no 2011. gada tie būs pieejami III sadaļā. Tāpēc no 2011./2012. gada aģentūra cer maksimāli samazināt administratīvo izdevumu pārnesumu līdz apmēram 30 % (10 miljoni EUR).

| 14. | Aģentūra ir uzlabojusi kreditoru prasījumu apstiprināšanas sistēmu, un tās mērķis ir pilnībā izmantot ar SAP saistītos rīkus, lai novērstu procesā pieļautās cilvēku radītās kļūdas. |
| --- | --- |

14.

Aģentūra ir uzlabojusi kreditoru prasījumu apstiprināšanas sistēmu, un tās mērķis ir pilnībā izmantot ar SAP saistītos rīkus, lai novērstu procesā pieļautās cilvēku radītās kļūdas.

| 15. | Aģentūra ņem vērā Palātas apsvērumus. Pārredzamības uzlabošanai ir veikti pasākumi, nodrošinot, ka visi līgumdarbinieku amati pirms to aizpildīšanas tiek redzamāk publiskoti ārpus aģentūras un ka EMA īstenošanas noteikumi par līgumdarbinieku atlasi un pieņemšanu darbā tiek precīzi pildīti, tostarp tiek izmantoti darbā pieņemšanas aģentūru pakalpojumi – gan lai izsludinātu paziņojumus par vakancēm, gan aģentūras vārdā organizētu rakstveida testus. |
| --- | --- |

15.

Aģentūra ņem vērā Palātas apsvērumus. Pārredzamības uzlabošanai ir veikti pasākumi, nodrošinot, ka visi līgumdarbinieku amati pirms to aizpildīšanas tiek redzamāk publiskoti ārpus aģentūras un ka EMA īstenošanas noteikumi par līgumdarbinieku atlasi un pieņemšanu darbā tiek precīzi pildīti, tostarp tiek izmantoti darbā pieņemšanas aģentūru pakalpojumi – gan lai izsludinātu paziņojumus par vakancēm, gan aģentūras vārdā organizētu rakstveida testus.

| 16. | Pēc izmēģinājuma projekta Costing Group pabeigšanas 2009. gada 10. decembra sanāksmē valde tika iepazīstināta ar jaunas maksājumu sistēmas priekšlikumu. Valde šo priekšlikumu noraidīja. Nākamajās valdes sanāksmēs EMA atkārtoti mēģinās izraisīt diskusijas un atgādināt valdei par to, ka šo tēmu nepieciešams virzīt tālāk. |
| --- | --- |

16.

Pēc izmēģinājuma projekta Costing Group pabeigšanas 2009. gada 10. decembra sanāksmē valde tika iepazīstināta ar jaunas maksājumu sistēmas priekšlikumu. Valde šo priekšlikumu noraidīja. Nākamajās valdes sanāksmēs EMA atkārtoti mēģinās izraisīt diskusijas un atgādināt valdei par to, ka šo tēmu nepieciešams virzīt tālāk.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/33

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/07

IEVADS

| 1. | Eiropas Ķimikāliju aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Helsinkos, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (1). Tās galvenie uzdevumi ir nodrošināt cilvēku veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību, kā arī vielu brīvu apriti (attiecībā uz pašām vielām un vielām preparātos vai izstrādājumos), reizē veicinot konkurenci un novatorismu. Aģentūra arī veicina alternatīvu metožu izstrādi ar vielām saistīto risku novērtēšanai (2). Aģentūra 2008. gada 1. janvārī kļuva finansiāli neatkarīga no Komisijas. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Ķimikāliju aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Helsinkos, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (1). Tās galvenie uzdevumi ir nodrošināt cilvēku veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību, kā arī vielu brīvu apriti (attiecībā uz pašām vielām un vielām preparātos vai izstrādājumos), reizē veicinot konkurenci un novatorismu. Aģentūra arī veicina alternatīvu metožu izstrādi ar vielām saistīto risku novērtēšanai (2). Aģentūra 2008. gada 1. janvārī kļuva finansiāli neatkarīga no Komisijas.

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 75 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 70,4 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 472 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 355 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 75 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 70,4 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 472 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 355 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Aģentūra 2010. gadā sāka pati sevi pilnībā finansēt. Šajā sakarā jāpārskata Aģentūras finanšu noteikumi, tajos iekļaujot mehānismu pašu ieņēmumu pārpalikuma saglabāšanai, lai finansētu Aģentūras turpmāko darbību. |
| --- | --- |

13.

Aģentūra 2010. gadā sāka pati sevi pilnībā finansēt. Šajā sakarā jāpārskata Aģentūras finanšu noteikumi, tajos iekļaujot mehānismu pašu ieņēmumu pārpalikuma saglabāšanai, lai finansētu Aģentūras turpmāko darbību.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.) 33. pants.

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 23. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 29. jūnijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://echa.europa.eu/publications/annual_accounts_en.asp.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Ķimikāliju aģentūra (Helsinki)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu | Aģentūras izveides regulas jeb REACH regulas (EK) Nr. 1907/2006 juridiskais pamats ir 114. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību. |
| --- | --- |
| Aģentūras kompetence


  (Regula (EK) Nr. 1907/2006 (REACH regula) un Regula (EK) Nr. 1272/2008) | Mērķi


  REACH regulas mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa cilvēku veselības aizsardzību un vides aizsardzību, ieskaitot alternatīvu metožu attīstību ar vielām saistīto risku novērtēšanai, kā arī vielu brīvu apriti iekšējā tirgū, reizē veicinot konkurenci un novatorismu. (REACH regulas 1. pants)
  Aģentūrai vajadzētu būt galvenajai, kas nodrošina to, ka visas ieinteresētās puses un sabiedrība uzticas ķimikāliju tiesību aktu un lēmumu pieņemšanas procesam un zinātniskam pamatojumam, kas ir to pamatā. Aģentūrai būtu jāuzņemas centrālā loma šīs regulas un tās īstenošanas saziņas koordinācijā. Tādēļ ir būtiski, ka Savienības iestādes, dalībvalstis, plaša sabiedrība un ieinteresētās puses uzticas Aģentūrai. Šā iemesla dēļ ir ļoti svarīgi nodrošināt tās neatkarību, augstas zinātniskās, tehniskās un reglamentējošās spējas, kā arī pārskatāmību un efektivitāti. (REACH regulas 95. apsvērums)

  Uzdevumi

  Eiropas Ķimikāliju aģentūru izveidoja, lai pārvaldītu un dažos gadījumos īstenotu REACH regulas tehniskos, zinātniskos un administratīvos aspektus un šo aspektu sakarā nodrošinātu konsekvenci Savienības mērogā. (REACH regulas 75. pants)
  Aģentūra arī sniedz dalībvalstīm un Savienības iestādēm iespējami labākos zinātniskos un tehniskos padomus jautājumos, kas attiecas uz ķimikālijām, kuras ir Aģentūras darbības jomā un ir nodotas tās pārziņā saskaņā ar REACH regulu. (REACH regulas 77. panta 1. punkts)
  Aģentūra arī pilda uzdevumus, kuri ir saistīti ar ķīmisko vielu klasifikāciju un marķējumu, kas izriet no regulas par vielu un maisījumu klasificēšanu (CLP regula jeb Regula (EK) Nr. 1272/2008). Proti, Aģentūra sniedz dalībvalstīm un Savienības iestādēm iespējami labākos zinātniskos padomus, un nozarei un kompetentām dalībvalstu iestādēm tā sniedz tehniskas un zinātniskas norādes. |
| Pārvaldība | 1.   Valde

  Valdē darbojas viens pārstāvis no katras dalībvalsts (izvirzītos locekļus amatā ieceļ Padome) un, lielākais, seši Komisijas iecelti pārstāvji, tostarp trīs personas bez balsstiesībām, kuras pārstāv ieinteresētās personas, kā arī divas Eiropas Parlamenta ieceltas neatkarīgas personas. (REACH regulas 79. pants)
  Uzdevumi: REACH regulas 78. pants un aģentūru pamata finanšu regula. Valde pieņem gada un daudzgadu darba programmu, Aģentūras galīgo budžetu, vispārējo pārskatu, iekšējās kārtības noteikumus un procedūras. Valdei ir disciplināras un iecēlējas pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru. Valde ieceļ Apelācijas padomes locekļus un komiteju locekļus.

  2.   Izpilddirektors

  Uzdevumi: REACH regulas 83. pants

  3.   Komitejas

  Aģentūrā izveidotas trīs komitejas (Riska novērtēšanas komiteja, Dalībvalstu komiteja un Sociālās un ekonomiskās analīzes komiteja).
  Uzdevumi: REACH regulas 76. panta 1. punkta c)–e) apakšpunkts

  4.   Ieviešanas informācijas apmaiņas forums

  Uzdevumi: REACH regulas 76. panta 1. punkta f) apakšpunkts

  5.   Sekretariāts

  Uzdevumi: REACH regulas 76. panta 1. punkta g) apakšpunkts

  6.   Apelācijas padome

  Uzdevumi: REACH regulas 76. panta 1. punkta h) apakšpunkts

  7.   Ārējā revīzija

  Revīzijas palāta

  8.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

  Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma |
| Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.) | Budžets (tostarp budžeta grozījumi)

  75,5 (70,4) miljoni EUR, tostarp ieņēmumi no maksām: 35,0 (2,2) miljoni EUR un Savienības ieguldījums: 36,0 (66,6) miljoni EUR

  Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

  Amata vietu skaits štatu sarakstā: 426 (324)
  Aizņemtās amata vietas: 382 (293)
  Pārējie darbinieki: 90 (62) līgumdarbinieki, norīkoti valstu eksperti un pagaidu darbinieki

  Kopējais darbinieku skaits: 472 (355)
  Norīkoti šādu pienākumu izpildei:






  — | pamatdarbībām: 341 (237) |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

Aģentūras izveides regulas jeb REACH regulas (EK) Nr. 1907/2006 juridiskais pamats ir 114. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību.

Aģentūras kompetence

(Regula (EK) Nr. 1907/2006 (REACH regula) un Regula (EK) Nr. 1272/2008)

Mērķi

REACH regulas mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa cilvēku veselības aizsardzību un vides aizsardzību, ieskaitot alternatīvu metožu attīstību ar vielām saistīto risku novērtēšanai, kā arī vielu brīvu apriti iekšējā tirgū, reizē veicinot konkurenci un novatorismu. (REACH regulas 1. pants)

Aģentūrai vajadzētu būt galvenajai, kas nodrošina to, ka visas ieinteresētās puses un sabiedrība uzticas ķimikāliju tiesību aktu un lēmumu pieņemšanas procesam un zinātniskam pamatojumam, kas ir to pamatā. Aģentūrai būtu jāuzņemas centrālā loma šīs regulas un tās īstenošanas saziņas koordinācijā. Tādēļ ir būtiski, ka Savienības iestādes, dalībvalstis, plaša sabiedrība un ieinteresētās puses uzticas Aģentūrai. Šā iemesla dēļ ir ļoti svarīgi nodrošināt tās neatkarību, augstas zinātniskās, tehniskās un reglamentējošās spējas, kā arī pārskatāmību un efektivitāti. (REACH regulas 95. apsvērums)

Uzdevumi

Eiropas Ķimikāliju aģentūru izveidoja, lai pārvaldītu un dažos gadījumos īstenotu REACH regulas tehniskos, zinātniskos un administratīvos aspektus un šo aspektu sakarā nodrošinātu konsekvenci Savienības mērogā. (REACH regulas 75. pants)

Aģentūra arī sniedz dalībvalstīm un Savienības iestādēm iespējami labākos zinātniskos un tehniskos padomus jautājumos, kas attiecas uz ķimikālijām, kuras ir Aģentūras darbības jomā un ir nodotas tās pārziņā saskaņā ar REACH regulu. (REACH regulas 77. panta 1. punkts)

Aģentūra arī pilda uzdevumus, kuri ir saistīti ar ķīmisko vielu klasifikāciju un marķējumu, kas izriet no regulas par vielu un maisījumu klasificēšanu (CLP regula jeb Regula (EK) Nr. 1272/2008). Proti, Aģentūra sniedz dalībvalstīm un Savienības iestādēm iespējami labākos zinātniskos padomus, un nozarei un kompetentām dalībvalstu iestādēm tā sniedz tehniskas un zinātniskas norādes.

Pārvaldība

1.   Valde

Valdē darbojas viens pārstāvis no katras dalībvalsts (izvirzītos locekļus amatā ieceļ Padome) un, lielākais, seši Komisijas iecelti pārstāvji, tostarp trīs personas bez balsstiesībām, kuras pārstāv ieinteresētās personas, kā arī divas Eiropas Parlamenta ieceltas neatkarīgas personas. (REACH regulas 79. pants)

Uzdevumi: REACH regulas 78. pants un aģentūru pamata finanšu regula. Valde pieņem gada un daudzgadu darba programmu, Aģentūras galīgo budžetu, vispārējo pārskatu, iekšējās kārtības noteikumus un procedūras. Valdei ir disciplināras un iecēlējas pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru. Valde ieceļ Apelācijas padomes locekļus un komiteju locekļus.

2.   Izpilddirektors

Uzdevumi: REACH regulas 83. pants

3.   Komitejas

Aģentūrā izveidotas trīs komitejas (Riska novērtēšanas komiteja, Dalībvalstu komiteja un Sociālās un ekonomiskās analīzes komiteja).

Uzdevumi: REACH regulas 76. panta 1. punkta c)–e) apakšpunkts

4.   Ieviešanas informācijas apmaiņas forums

Uzdevumi: REACH regulas 76. panta 1. punkta f) apakšpunkts

5.   Sekretariāts

Uzdevumi: REACH regulas 76. panta 1. punkta g) apakšpunkts

6.   Apelācijas padome

Uzdevumi: REACH regulas 76. panta 1. punkta h) apakšpunkts

7.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

8.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets (tostarp budžeta grozījumi)

75,5 (70,4) miljoni EUR, tostarp ieņēmumi no maksām: 35,0 (2,2) miljoni EUR un Savienības ieguldījums: 36,0 (66,6) miljoni EUR

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Amata vietu skaits štatu sarakstā: 426 (324)

Aizņemtās amata vietas: 382 (293)

Pārējie darbinieki: 90 (62) līgumdarbinieki, norīkoti valstu eksperti un pagaidu darbinieki

Kopējais darbinieku skaits: 472 (355)

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

—

pamatdarbībām: 341 (237)

| — | administrācijā un palīgdarbos: 131 (118) |
| --- | --- |

—

administrācijā un palīgdarbos: 131 (118)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.) (1)

Aģentūras darba programma bija iedalīta turpmāk minētajās 11 darbībās.

1.   Reģistrācija, sākotnējā reģistrācija un datu sniegšana

| — | Iesniegumu sagatavošana un apstrāde, ievērojot pirmo REACH reģistrācijas termiņu |
| --- | --- |

—

Iesniegumu sagatavošana un apstrāde, ievērojot pirmo REACH reģistrācijas termiņu

| — | Pabeigto reģistrācijas lietu skaits, neskaitot atbrīvojumus no vispārēja pienākuma reģistrēt uz ražojumiem un procesiem orientētu pētniecību un tehnoloģiju izstrādi: 25 000 (500) |
| --- | --- |

—

Pabeigto reģistrācijas lietu skaits, neskaitot atbrīvojumus no vispārēja pienākuma reģistrēt uz ražojumiem un procesiem orientētu pētniecību un tehnoloģiju izstrādi: 25 000 (500)

| — | Izmeklēšanu skaits: 1 600 (1 000) |
| --- | --- |

—

Izmeklēšanu skaits: 1 600 (1 000)

| — | Par datu sniegšanas strīdiem pieņemto lēmumu skaits: 9 (0) |
| --- | --- |

—

Par datu sniegšanas strīdiem pieņemto lēmumu skaits: 9 (0)

2.   Novērtēšana

| — | Resursu palielināšana |
| --- | --- |

—

Resursu palielināšana

| — | Pabeigto atbilstības pārbaužu skaits: 70 (14) |
| --- | --- |

—

Pabeigto atbilstības pārbaužu skaits: 70 (14)

| — | Galīgo lēmumu skaits par testēšanas priekšlikumiem: 4 (1) |
| --- | --- |

—

Galīgo lēmumu skaits par testēšanas priekšlikumiem: 4 (1)

3.   Atļaujas un ierobežojumi

| — | Noteikto vielu skaits iekļaušanai sarakstā: 16 (15) |
| --- | --- |

—

Noteikto vielu skaits iekļaušanai sarakstā: 16 (15)

| — | Ieteikumu skaits par vielām, kuras būtu jāiekļauj prioritāro vielu sarakstā REACH regulas XIV pielikumā: 1 (1) |
| --- | --- |

—

Ieteikumu skaits par vielām, kuras būtu jāiekļauj prioritāro vielu sarakstā REACH regulas XIV pielikumā: 1 (1)

| — | Sagatavoto ierobežojuma lietu skaits: 1 (0) |
| --- | --- |

—

Sagatavoto ierobežojuma lietu skaits: 1 (0)

| — | Pabeigto pārbaudes ziņojumu skaits par vielām, kas iekļautas REACH regulas XVII pielikuma: 6 (0) |
| --- | --- |

—

Pabeigto pārbaudes ziņojumu skaits par vielām, kas iekļautas REACH regulas XVII pielikuma: 6 (0)

| — | Resursu palielināšana |
| --- | --- |

—

Resursu palielināšana

4.   Klasifikācija un marķēšana

| — | Iesniegumu sagatavošana un apstrāde klasifikācijas un marķēšanas paziņojumu termiņam |
| --- | --- |

—

Iesniegumu sagatavošana un apstrāde klasifikācijas un marķēšanas paziņojumu termiņam

| — | Saņemto klasifikācijas un marķēšanas paziņojumu skaits: vairāk nekā trīs miljoni par vairāk nekā 100 000 vielām |
| --- | --- |

—

Saņemto klasifikācijas un marķēšanas paziņojumu skaits: vairāk nekā trīs miljoni par vairāk nekā 100 000 vielām

| — | Saņemto priekšlikumu skaits saskaņotai klasifikācijai un marķēšanai: 81 (33) |
| --- | --- |

—

Saņemto priekšlikumu skaits saskaņotai klasifikācijai un marķēšanai: 81 (33)

5.   Konsultācijas un palīdzība

| — | Palīdzības dienests un orientējošs atbalsts nozarei tiesību aktos noteikto termiņu ievērošanai |
| --- | --- |

—

Palīdzības dienests un orientējošs atbalsts nozarei tiesību aktos noteikto termiņu ievērošanai

| — | Palīdzības dienests atbildējis uz 10 000 (6 600) jautājumiem |
| --- | --- |

—

Palīdzības dienests atbildējis uz 10 000 (6 600) jautājumiem

| — | Publicētas jaunas metodiskās norādes: 2 (2) |
| --- | --- |

—

Publicētas jaunas metodiskās norādes: 2 (2)

| — | Atjauninātas metodiskās norādes: 12 (0) |
| --- | --- |

—

Atjauninātas metodiskās norādes: 12 (0)

6.   IT atbalsts darbībām

| — | REACH-IT sistēmas un citu zinātnisko IT sistēmu turpmāka izstrāde |
| --- | --- |

—

REACH-IT sistēmas un citu zinātnisko IT sistēmu turpmāka izstrāde

7.   Zinātniskā un praktiskā konsultēšana tiesību aktu turpmākai izstrādei

| — | Pēc Eiropas Komisijas lūguma Aģentūra sniedz savu ieguldījumu saistībā ar nanomateriāliem, ESAO programmā par testēšanas norādījumiem un priekšlikumā par Biocīdu regulu. |
| --- | --- |

—

Pēc Eiropas Komisijas lūguma Aģentūra sniedz savu ieguldījumu saistībā ar nanomateriāliem, ESAO programmā par testēšanas norādījumiem un priekšlikumā par Biocīdu regulu.

8.   Komitejas un forums

| — | Dalībvalstu komitejas vienprātīgu nolīgumu skaits: 26 (15) |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu komitejas vienprātīgu nolīgumu skaits: 26 (15)

| — | Riska novērtēšanas komitejas atzinumu skaits: 16 (1) |
| --- | --- |

—

Riska novērtēšanas komitejas atzinumu skaits: 16 (1)

9.   Apelācijas padome

| — | Pieņemti lēmumi par procedūras noteikumiem |
| --- | --- |

—

Pieņemti lēmumi par procedūras noteikumiem

10.   Komunikācija

| — | 2 dienas ieinteresētajām personām (700 dalībnieku) |
| --- | --- |

—

2 dienas ieinteresētajām personām (700 dalībnieku)

| — | 3 000 dalībnieku galveno reģistrētāju tīmekļa semināros |
| --- | --- |

—

3 000 dalībnieku galveno reģistrētāju tīmekļa semināros

| — | Vairāk nekā 60 publikācijas |
| --- | --- |

—

Vairāk nekā 60 publikācijas

| — | 2 300 lapu iztulkots 21 ES valodā |
| --- | --- |

—

2 300 lapu iztulkots 21 ES valodā

| — | 2,5 miljoni tīmekļa apmeklējumu no 200 valstīm |
| --- | --- |

—

2,5 miljoni tīmekļa apmeklējumu no 200 valstīm

11.   Attiecības ar ES iestādēm un starptautiskā sadarbība

| — | Parakstīts Saprašanās memorands ar Kanādu |
| --- | --- |

—

Parakstīts Saprašanās memorands ar Kanādu

| — | Parakstīta nodomu deklarācija ar ASV Vides aizsardzības aģentūru |
| --- | --- |

—

Parakstīta nodomu deklarācija ar ASV Vides aizsardzības aģentūru

| — | Zinātniskā un tehniskā sadarbība ar ESAO |
| --- | --- |

—

Zinātniskā un tehniskā sadarbība ar ESAO

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

(1)  Vajadzības gadījumā skaitļi ir noapaļoti uz augšu vai leju līdz tuvākajam desmitam, simtam vai tūkstotim.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | Gaidāmajā pamata finanšu regulas pārskatā Aģentūra iekļaus priekšlikumu par mehānismu papildieņēmumu pārvaldībai. |
| --- | --- |

13.

Gaidāmajā pamata finanšu regulas pārskatā Aģentūra iekļaus priekšlikumu par mehānismu papildieņēmumu pārvaldībai.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/39

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/08

IEVADS

| 1. | Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Varšavā, izveidoja ar Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (1). Aģentūras galvenais uzdevums ir koordinēt dalībvalstu darbības ārējo robežu pārvaldības jomā (atbalsts operatīvai sadarbībai, tehniska un operatīva palīdzība un riska analīze) (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Varšavā, izveidoja ar Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (1). Aģentūras galvenais uzdevums ir koordinēt dalībvalstu darbības ārējo robežu pārvaldības jomā (atbalsts operatīvai sadarbībai, tehniska un operatīva palīdzība un riska analīze) (2).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 93 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 89 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 279 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 226 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 93 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 89 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 279 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 226 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Uz 2011. gadu pārnesa 26,5 miljonus EUR jeb 28 % no pieejamā budžeta. Tikai 12 miljoni EUR no šīs summas atbilda uzkrātajiem maksājumiem. Šāds stāvoklis ir pretrunā gada pārskata principam. |
| --- | --- |

13.

Uz 2011. gadu pārnesa 26,5 miljonus EUR jeb 28 % no pieejamā budžeta. Tikai 12 miljoni EUR no šīs summas atbilda uzkrātajiem maksājumiem. Šāds stāvoklis ir pretrunā gada pārskata principam.

| 14. | Nepilnības konstatēja sistēmā, kas paredzēta, lai saskaņotu piegādātāju paziņojumus ar atbilstošajiem Aģentūras ierakstiem. |
| --- | --- |

14.

Nepilnības konstatēja sistēmā, kas paredzēta, lai saskaņotu piegādātāju paziņojumus ar atbilstošajiem Aģentūras ierakstiem.

| 15. | Grāmatvedis vēl joprojām nav apstiprinājis Aģentūras grāmatvedības sistēmu, kā tas prasīts finanšu noteikumos. |
| --- | --- |

15.

Grāmatvedis vēl joprojām nav apstiprinājis Aģentūras grāmatvedības sistēmu, kā tas prasīts finanšu noteikumos.

Šo ziņojumu 2011. gada 13. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas informācijai pievienots šim ziņojumam.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.) 33. pants.

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 14. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 8. jūlijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://www.frontex.europa.eu/budget_and_finance/.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Varšava)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (LESD 74. un 77. pants) | Padome paredz pasākumus, lai nodrošinātu administratīvu sadarbību starp dalībvalstu attiecīgām struktūrvienībām (turpmāk aprakstītajās jomās), kā arī starp šīm struktūrvienībām un Komisiju.
  Savienība veido politiku, lai:
  (...)






  b) | veiktu personu kontroli un ārējo robežu šķērsošanas efektīvu uzraudzību; |
| --- | --- | --- |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(LESD 74. un 77. pants)

Padome paredz pasākumus, lai nodrošinātu administratīvu sadarbību starp dalībvalstu attiecīgām struktūrvienībām (turpmāk aprakstītajās jomās), kā arī starp šīm struktūrvienībām un Komisiju.

Savienība veido politiku, lai:

(...)

b)

veiktu personu kontroli un ārējo robežu šķērsošanas efektīvu uzraudzību;

| c) | pakāpeniski ieviestu integrētu ārējo robežu pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

c)

pakāpeniski ieviestu integrētu ārējo robežu pārvaldības sistēmu.

Aģentūras kompetence

(Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2004)

Mērķi

Aģentūru izveidoja, lai uzlabotu dalībvalstu ārējo robežu integrētu pārvaldību.

Aģentūras uzdevums ir:

| — | atvieglot un veicināt pašreizējo un turpmāko pasākumu efektīvāku piemērošanu attiecībā uz ārējo robežu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

atvieglot un veicināt pašreizējo un turpmāko pasākumu efektīvāku piemērošanu attiecībā uz ārējo robežu pārvaldību,

| — | nodrošināt dalībvalstu rīcības koordināciju šo pasākumu ieviešanā, tādējādi veicinot efektīvu, augstu un vienotu personu kontroles līmeni un Eiropas Savienības dalībvalstu ārējo robežu uzraudzību, |
| --- | --- |

—

nodrošināt dalībvalstu rīcības koordināciju šo pasākumu ieviešanā, tādējādi veicinot efektīvu, augstu un vienotu personu kontroles līmeni un Eiropas Savienības dalībvalstu ārējo robežu uzraudzību,

| — | nodrošināt Komisijai un dalībvalstīm vajadzīgo tehnisko palīdzību un speciālās zināšanas ārējo robežu pārvaldības jomā un veicināt dalībvalstu solidaritāti. |
| --- | --- |

—

nodrošināt Komisijai un dalībvalstīm vajadzīgo tehnisko palīdzību un speciālās zināšanas ārējo robežu pārvaldības jomā un veicināt dalībvalstu solidaritāti.

Galvenie uzdevumi

| — | Koordinēt dalībvalstu operatīvo sadarbību ārējo robežu pārvaldības jomā, |
| --- | --- |

—

Koordinēt dalībvalstu operatīvo sadarbību ārējo robežu pārvaldības jomā,

| — | palīdzēt dalībvalstīm mācīt valsts robežsargus, tostarp izveidot vienotus mācību standartus, |
| --- | --- |

—

palīdzēt dalībvalstīm mācīt valsts robežsargus, tostarp izveidot vienotus mācību standartus,

| — | veikt riska analīzi, |
| --- | --- |

—

veikt riska analīzi,

| — | sekot tās zinātniskās pētniecības attīstībai, kas attiecas uz ārējo robežu kontroli un uzraudzību, |
| --- | --- |

—

sekot tās zinātniskās pētniecības attīstībai, kas attiecas uz ārējo robežu kontroli un uzraudzību,

| — | palīdzēt dalībvalstīm, ja vajadzīga pastiprināta tehniskā un operatīvā palīdzība, |
| --- | --- |

—

palīdzēt dalībvalstīm, ja vajadzīga pastiprināta tehniskā un operatīvā palīdzība,

| — | nodrošināt vajadzīgo palīdzību dalībvalstīm kopīgo izraidīšanas pasākumu organizēšanā. |
| --- | --- |

—

nodrošināt vajadzīgo palīdzību dalībvalstīm kopīgo izraidīšanas pasākumu organizēšanā.

Pārvaldība

1.   Valde

Valdes sastāvs:

| — | viens pārstāvis no katras dalībvalsts, |
| --- | --- |

—

viens pārstāvis no katras dalībvalsts,

| — | divi Komisijas pārstāvji, |
| --- | --- |

—

divi Komisijas pārstāvji,

| — | viens pārstāvis no katras Šengenas asociētās valsts (Norvēģija un īslande) ar ierobežotām balsstiesībām. |
| --- | --- |

—

viens pārstāvis no katras Šengenas asociētās valsts (Norvēģija un īslande) ar ierobežotām balsstiesībām.

2.   Izpilddirektors

Ieceļ valde pēc Komisijas priekšlikuma.

3.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

4.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

93,2 (88,8) miljoni EUR,

no kuriem Komisijas subsīdija 89,1 (85) miljons EUR

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

| — | Štatu sarakstā: 143 (117), aizņemtās amata vietas: 139 (100) |
| --- | --- |

—

Štatu sarakstā: 143 (117), aizņemtās amata vietas: 139 (100)

Citas amata vietas:

| | Plānotie līgumdarbinieki: 79 (68), aizņemtās amata vietas: 79 (60) |
| --- | --- |

Plānotie līgumdarbinieki: 79 (68), aizņemtās amata vietas: 79 (60)

| | Plānotie norīkotie valstu eksperti: 76 (70), aizņemtās amata vietas: 76 (66) |
| --- | --- |

Plānotie norīkotie valstu eksperti: 76 (70), aizņemtās amata vietas: 76 (66)

Kopējais darbinieku skaits: 294 (226)

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| — | pamatdarbībām: 203 (157) |
| --- | --- |

—

pamatdarbībām: 203 (157)

| — | administrācijā: 91 (69) |
| --- | --- |

—

administrācijā: 91 (69)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Riska analīzes jomā publicēti 10 ilgtermiņa stratēģiskie vērtējumi, četri ceturkšņa pārskati, 160 analītiskie materiāli kopīgo darbību atbalstam (tostarp iknedēļas brīfingi), 47 citu veidu ziņojumi, tostarp brīfingi Aģentūras pārvaldībai un veikums citu organizāciju vai iestāžu vajadzībām. Notika četras pastāvīgā Aģentūras riska analīzes tīkla (FRAN) sanāksmes un četras reģionālo ekspertu sanāksmes. Turpmāk pilnveidoja Aģentūras riska analīzes tīklu un reģionālos informācijas apmaiņas tīklus. Aģentūras robežu analītiskā projekta ietvaros tika sarīkoti 14 mācību kursi, kuros kopumā piedalījās 232 analītiķi no dalībvalstīm un Aģentūras Riska analīzes nodaļas.

Kopīgo darbību nodaļa 2010. gadā ir noorganizējusi 17 kopīgas operācijas, kuras veica piecās programmās, deviņus eksperimentālos projektus, 40 kopīgus izraidīšanas pasākumus un četras konferences. Turklāt Grieķijā īstenoja Ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību (Rapid Border Intervention Team – RABIT) operāciju. Operatīvo dienu kopskaits ir palielinājies par 27 % (līdz 6 471). Kopīgo darbību nodaļa ir piedalījusies arī Aģentūras Eksperimentālo projektu operatīvā biroja izveidē Pirejā.

Triju programmu (tās aptver 18 projektus) ietvaros Mācību nodaļa 2010. gadā organizēja 176 pasākumus, kuros piedalījās 4 015 cilvēki (mācību speciālisti, mācekļi utt.); ieinteresētās personas mācību nodarbībām kopumā veltīja aptuveni 11 000 cilvēkdienu.

Apvienoto resursu nodaļa 2010. gadā īstenoja deviņus projektus, kuru mērķis bija uzlabot Aģentūras darbību efektivitāti. 2010. gada beigās šī nodaļa koordinēja RABIT operācijas izvēršanu Grieķijā (izvietoti 567 virsnieki, 19 186 cilvēkdienas, 68 iekārtu posteņi, 5 371 operatīvā diena).

Aģentūras Stāvokļa centrs nodrošināja stāvokļa uzraudzību, sniedzot 500 stāvokļa ziņojumus, agrīnos brīdinājumus un 14 misijas gaitas ziņojumus iekšējiem un ārējiem klientiem. Ikdienas informatīvie izdevumi tika nosūtīti 350 adresātiem, tostarp daudziem ārējiem portāliem, kuri izdevumus izplata vēl lielākam ārējo klientu skaitam. Aģentūras Stāvokļa centrs kā vienīgais kontaktpunkts informācijas apmaiņai ar ārējām personām apstrādāja ap 20 000 korespondences vienību un ieviesa Frontex-One-Stop-Shop (FOSS) jeb “vienas pieturas” aģentūras instrumentu, kas ir interneta vidē izveidots informācijas apmaiņas portāls, kuru izmanto 30 valstis un 900 lietotāji. Paralēli intensīvam EUROSUR programmas atbalstam tika sākti arī citi projektu pārvaldības pasākumi, kuru mērķis bija nodrošināt automātisku informācijas apmaiņu, stāvokļa un plašsaziņas līdzekļu uzraudzību, kā arī ziņošanas pakalpojumus.

Pētniecības un attīstības nodaļa 2010. gadā sarīkoja 32 sanāksmes. Tā ir piedalījusies aptuveni 110 iekšējās un ārējās praktiskās mācībās, konferencēs un darba sanāksmēs. Šī nodaļa ir sagatavojusi 10 ziņojumus, trīs publikācijas un vienu pamatnostādni. Nodaļa sāka piecus jaunus projektus un turpināja 2008. un 2009. gadā iesāktos. 2010. gadā tika pasūtīti četri pētījumi (tie jāpabeidz 2011. gadā) un tika parakstīti četri līgumi par EUROSUR un izlūkošanas un komunikāciju projektu.

Sadarbība ar trešām valstīm ietvēra darba vienošanās noslēgšanu ar Kanādas Robežsardzes aģentūru un memorandu ar NVS Robežsardzes komandieru padomes koordinācijas dienestu. Tika parakstīti sadarbības plāni ar Horvātiju, Ukrainu, ASV un Baltkrieviju. Tika panākta lielāka visu trešo valstu partneru dalība Aģentūras koordinētajos pasākumos.

Turpinājās un nostiprinājās sadarbība ar ES struktūrām un starptautiskām organizācijām. Līdz 2010. gada beigām bija parakstīta darba vienošanās ar Eiropolu, Interpolu, Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta Situācijas centru, Eiropas Policijas akadēmiju, Starptautisko Migrācijas organizāciju, Starptautisko Migrācijas politikas attīstības centru, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos, Eiropas Jūras drošības aģentūru, Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un ES Pamattiesību aģentūru. Ar Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorātu ir parakstīts saprašanās memorands par droša tīmekļa informācijas tīkla izveidi dalībvalstu migrācijas dienestu vajadzībām (ICONet) un ir panākta vienošanās ar Muitas sadarbības darba grupu par Padomes dokumentu saistībā ar koordinēšanas mehānismu. Turpinās sadarbības plāna īstenošana ar Eiropolu un Starptautisko Migrācijas organizāciju. Ir sāktas pārrunas ar Bruņoto spēku demokrātiskās kontroles centru (DCAF), ES Apvienoto pētniecības centru un Eurojust, kā arī ar Starptautisko Civilās aviācijas iestādi par darba vienošanās parakstīšanu, kam jānotiek 2011. gadā.

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | Ņemot vērā, ka Frontex kopīgās operācijas ir pastāvīgas vai ilgtermiņa, attiecīgo saistību izpilde nav iespējama līdz gada beigām.
  Tomēr Frontex iespēju robežās turpinās mazināt pārnesto apropriāciju apjomu, stiprinot savu kopīgo darbību uzraudzību, lai pēc iespējas agrāk pielāgotu dotācijas. |
| --- | --- |

13.

Ņemot vērā, ka Frontex kopīgās operācijas ir pastāvīgas vai ilgtermiņa, attiecīgo saistību izpilde nav iespējama līdz gada beigām.

Tomēr Frontex iespēju robežās turpinās mazināt pārnesto apropriāciju apjomu, stiprinot savu kopīgo darbību uzraudzību, lai pēc iespējas agrāk pielāgotu dotācijas.

| 14. | Lielākajai daļai valsts iestāžu nav centralizētas pārskatu sistēmas, un dažas no tām neveic uzkrājumu grāmatvedību, kas apgrūtina piegādātāju bilances saskaņošanu.

  Frontex sazināsies ar valstu iestādēm cerībā īstenot citas procedūras, lai saskaņotu savu bilanci ar piegādātāju bilancēm. |
| --- | --- |

14.

Lielākajai daļai valsts iestāžu nav centralizētas pārskatu sistēmas, un dažas no tām neveic uzkrājumu grāmatvedību, kas apgrūtina piegādātāju bilances saskaņošanu.

Frontex sazināsies ar valstu iestādēm cerībā īstenot citas procedūras, lai saskaņotu savu bilanci ar piegādātāju bilancēm.

| 15. | 2011. gada sākumā Frontex aizsāka darba procesu kartēšanas projektu, lai uzskaitītu finanšu darbības. Lielākā finanšu procesu daļa ir aprakstīta 2011. gada pirmajā pusē. Validācija tiks pabeigta 2011. gada otrajā pusē. |
| --- | --- |

15.

2011. gada sākumā Frontex aizsāka darba procesu kartēšanas projektu, lai uzskaitītu finanšu darbības. Lielākā finanšu procesu daļa ir aprakstīta 2011. gada pirmajā pusē. Validācija tiks pabeigta 2011. gada otrajā pusē.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/45

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/09

IEVADS

| 1. | Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Bilbao, izveidoja ar Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94 (1). Aģentūras uzdevums ir vākt un izplatīt informāciju par dalībvalstu un Savienības prioritātēm attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā, kā arī atbalstīt tās dalībvalstu un Savienības organizācijas, kas ir iesaistītas politikas izstrādē un ieviešanā, un sniegt informāciju par profilakses pasākumiem (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Bilbao, izveidoja ar Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94 (1). Aģentūras uzdevums ir vākt un izplatīt informāciju par dalībvalstu un Savienības prioritātēm attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā, kā arī atbalstīt tās dalībvalstu un Savienības organizācijas, kas ir iesaistītas politikas izstrādē un ieviešanā, un sniegt informāciju par profilakses pasākumiem (2).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 15,5 miljoni EUR, kas ir apmēram tikpat, cik iepriekšējā gadā. Gada beigās Aģentūrā strādāja 67 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 68 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 15,5 miljoni EUR, kas ir apmēram tikpat, cik iepriekšējā gadā. Gada beigās Aģentūrā strādāja 67 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 68 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības izdarīto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības izdarīto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1112/2005 (OV L 184, 15.7.2005., 5. lpp.).

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 30. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 4. jūlijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://osha.europa.eu/en/about/finance/.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (Bilbao)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Izvilkumi no 151. un 153. panta Līgumā par Eiropas Savienības darbību) | Noteikumi sociālajā jomā

  Savienība un dalībvalstis (...) par saviem mērķiem izvirza nodarbinātības veicināšanu, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu nolūkā tos saskaņot, turpinot ieviest uzlabojumus, kā arī pienācīgu sociālo aizsardzību, dialogu starp darba devējiem un darba ņēmējiem, cilvēkresursu attīstību, kas vērsta uz pastāvīgi augstas nodarbinātības uzturēšanu un cīņu pret sociālo atstumtību.
  Lai sasniegtu 151. pantā izvirzītos mērķus, Savienība atbalsta un papildina dalībvalstu darbības šādās jomās:






  a) | uzlabojumi, jo īpaši darba vidē, lai aizsargātu darba ņēmēju veselību un drošību; |
| --- | --- | --- |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Izvilkumi no 151. un 153. panta Līgumā par Eiropas Savienības darbību)

Noteikumi sociālajā jomā

Savienība un dalībvalstis (...) par saviem mērķiem izvirza nodarbinātības veicināšanu, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu nolūkā tos saskaņot, turpinot ieviest uzlabojumus, kā arī pienācīgu sociālo aizsardzību, dialogu starp darba devējiem un darba ņēmējiem, cilvēkresursu attīstību, kas vērsta uz pastāvīgi augstas nodarbinātības uzturēšanu un cīņu pret sociālo atstumtību.

Lai sasniegtu 151. pantā izvirzītos mērķus, Savienība atbalsta un papildina dalībvalstu darbības šādās jomās:

a)

uzlabojumi, jo īpaši darba vidē, lai aizsargātu darba ņēmēju veselību un drošību;

| b) | darba apstākļi; |
| --- | --- |

b)

darba apstākļi;

| e) | darba ņēmēju informēšana un apspriešanās ar tiem; |
| --- | --- |

e)

darba ņēmēju informēšana un apspriešanās ar tiem;

| h) | no darba tirgus atstumtu personu integrācija, neskarot 166. pantu; |
| --- | --- |

h)

no darba tirgus atstumtu personu integrācija, neskarot 166. pantu;

| i) | vīriešu un sieviešu vienlīdzība attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā; |
| --- | --- |

i)

vīriešu un sieviešu vienlīdzība attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā;

| j) | sociālās atstumtības izskaušana. |
| --- | --- |

j)

sociālās atstumtības izskaušana.

Aģentūras kompetence, kā noteikts Padomes regulā

(Padomes Regula (EK) Nr. 2062/94, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1112/2005)

Mērķi

Lai uzlabotu darba vidi attiecībā uz darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību, kā noteikts Līgumā un turpmākajos stratēģijas dokumentos un rīcības programmās, kas attiecas uz veselības aizsardzību un drošību darbvietā, Aģentūras mērķis ir nodrošināt Savienības iestādes, dalībvalstis, sociālos partnerus un šajā jomā iesaistītos ar tehnisko, zinātnisko un ekonomisko informāciju, kas izmantojama drošības un veselības aizsardzībai darbā.

Uzdevumi

| — | Vākt, analizēt un izplatīt informāciju par valstu un Savienības prioritātēm un zinātnisko izpēti. |
| --- | --- |

—

Vākt, analizēt un izplatīt informāciju par valstu un Savienības prioritātēm un zinātnisko izpēti.

| — | Veicināt sadarbību un informācijas apmaiņu, ietverot informāciju par mācību programmām. |
| --- | --- |

—

Veicināt sadarbību un informācijas apmaiņu, ietverot informāciju par mācību programmām.

| — | Nodrošināt Savienības iestādes un dalībvalstis ar informāciju, kas tām vajadzīga, lai izstrādātu un ieviestu politiku, jo īpaši attiecībā uz ietekmi uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt Savienības iestādes un dalībvalstis ar informāciju, kas tām vajadzīga, lai izstrādātu un ieviestu politiku, jo īpaši attiecībā uz ietekmi uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| — | Sniegt informāciju par profilakses pasākumiem. |
| --- | --- |

—

Sniegt informāciju par profilakses pasākumiem.

| — | Dot ieguldījumu stratēģiju un Savienības rīcības programmu attīstībā. |
| --- | --- |

—

Dot ieguldījumu stratēģiju un Savienības rīcības programmu attīstībā.

| — | Izveidot tīklu, kas aptver valstu kontaktpunktus un tematiskos centrus. |
| --- | --- |

—

Izveidot tīklu, kas aptver valstu kontaktpunktus un tematiskos centrus.

Pārvaldība

1.   Valde

Sastāvs

| — | Viens pārstāvis no katras dalībvalsts valdības, |
| --- | --- |

—

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts valdības,

| — | viens pārstāvis no katras dalībvalsts darba devēju organizācijas, |
| --- | --- |

—

viens pārstāvis no katras dalībvalsts darba devēju organizācijas,

| — | viens pārstāvis no katras dalībvalsts darba ņēmēju organizācijas, |
| --- | --- |

—

viens pārstāvis no katras dalībvalsts darba ņēmēju organizācijas,

| — | trīs pārstāvji no Komisijas. |
| --- | --- |

—

trīs pārstāvji no Komisijas.

Pirmo trīs kategoriju locekļus un to aizstājējus ieceļ no Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un to aizstājēju vidus.

Uzdevums

Pieņemt Aģentūras darba programmu, budžetu un gada pārskatu.

2.   Birojs

Sastāvs

| — | Valdes priekšsēdētājs un trīs priekšsēdētāja vietnieki, |
| --- | --- |

—

Valdes priekšsēdētājs un trīs priekšsēdētāja vietnieki,

| — | viens koordinators no katras no trim interešu grupām, |
| --- | --- |

—

viens koordinators no katras no trim interešu grupām,

| — | vēl pa vienam pārstāvim no katras grupas un Komisijas. |
| --- | --- |

—

vēl pa vienam pārstāvim no katras grupas un Komisijas.

Uzdevums

Pārraudzīt Valdes lēmumu sagatavošanu un kontrolēt to īstenošanu.

3.   Direktors

Ieceļ Valde pēc Komisijas priekšlikuma.

4.   Komitejas

Obligātas apspriešanās ar Komisiju un Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju par darba programmu un budžetu.

5.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

6.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

15,5 miljoni EUR (15 miljoni EUR), no kuriem:

| — | Savienības subsīdija, Nodarbinātības ĢD: 94 % (92,6 %) |
| --- | --- |

—

Savienības subsīdija, Nodarbinātības ĢD: 94 % (92,6 %)

| — | Savienības subsīdija, Paplašināšanās ĢD: 3,4 % (6,5 %) |
| --- | --- |

—

Savienības subsīdija, Paplašināšanās ĢD: 3,4 % (6,5 %)

| — | cits: 2,6 % (0,9 %) |
| --- | --- |

—

cits: 2,6 % (0,9 %)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

44 (44) amata vietas štatu sarakstā, no kurām aizņemta 41 (42)

Citi darbinieki:

| — | norīkotie valstu eksperti: 0 (1) |
| --- | --- |

—

norīkotie valstu eksperti: 0 (1)

| — | līgumdarbinieki: 25 (23) (vienu no tiem finansēja no īpaši atvēlētiem līdzekļiem) |
| --- | --- |

—

līgumdarbinieki: 25 (23) (vienu no tiem finansēja no īpaši atvēlētiem līdzekļiem)

| — | vietējie darbinieki: 1 (1) |
| --- | --- |

—

vietējie darbinieki: 1 (1)

Kopējais darbinieku skaits: 67 (68)

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| — | pamatdarbībām: 49 (50) |
| --- | --- |

—

pamatdarbībām: 49 (50)

| — | administrācijā: 10 (9) |
| --- | --- |

—

administrācijā: 10 (9)

| — | dažādiem uzdevumiem: 8 (9) |
| --- | --- |

—

dažādiem uzdevumiem: 8 (9)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā

Informācijas vākšana un analizēšana

Eiropas Riska observatorija. Pārmaiņu paredzēšana

| — | Eiropas uzņēmumu apsekojuma par jauniem un nākotnes riska veidiem (ESENER) rezultātu izplatīšana: ziņojums un kopsavilkums par psihosociālā riska pārvaldību (publicēts 22 valodās). |
| --- | --- |

—

Eiropas uzņēmumu apsekojuma par jauniem un nākotnes riska veidiem (ESENER) rezultātu izplatīšana: ziņojums un kopsavilkums par psihosociālā riska pārvaldību (publicēts 22 valodās).

| — | Publikācijas:






  — | literatūras apskats par darba drošības un veselības (DDV) veicināšanu un statistiku, |
| --- | --- | --- |

—

Publikācijas:

—

literatūras apskats par darba drošības un veselības (DDV) veicināšanu un statistiku,

| — | ziņojums par muskuļu un skeleta sistēmas slimībām – fakti un skaitļi. |
| --- | --- |

—

ziņojums par muskuļu un skeleta sistēmas slimībām – fakti un skaitļi.

| — | Pabeigts 1. posms prognozēm par tehnoloģisko jauninājumu ietekmi uz drošību un veselību “ekoloģiskās darba vietās” līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

—

Pabeigts 1. posms prognozēm par tehnoloģisko jauninājumu ietekmi uz drošību un veselību “ekoloģiskās darba vietās” līdz 2020. gadam.

| — | Sadarbībā ar citiem partneriem izstrādāts informatīvais līdzeklis “DDV vikipēdija”. |
| --- | --- |

—

Sadarbībā ar citiem partneriem izstrādāts informatīvais līdzeklis “DDV vikipēdija”.

| — | Ekspertu seminārs ar mērķi konsolidēt datus, kas savākti par sieviešu drošību un veselību darbā. |
| --- | --- |

—

Ekspertu seminārs ar mērķi konsolidēt datus, kas savākti par sieviešu drošību un veselību darbā.

Informācija par darba vidi. Apmaiņa ar zināšanām par labu praksi darba vietā

| — | Zināšanas par DDV piedāvātas drošu darba vietu veicināšanas kampaņā, tostarp publicēti informatīvi materiāli, izveidota tīmekļa vietne, organizēts labas prakses konkurss ar balvu piešķiršanu; organizētas darba grupas Beļģijas prezidentūras konferencē; publicēts ziņojums un faktu kopsavilkums par darba vietu drošības veicināšanu praksē. |
| --- | --- |

—

Zināšanas par DDV piedāvātas drošu darba vietu veicināšanas kampaņā, tostarp publicēti informatīvi materiāli, izveidota tīmekļa vietne, organizēts labas prakses konkurss ar balvu piešķiršanu; organizētas darba grupas Beļģijas prezidentūras konferencē; publicēts ziņojums un faktu kopsavilkums par darba vietu drošības veicināšanu praksē.

| — | Piecās dalībvalstīs izmēģināts “Tiešsaistes interaktīvā riska novērtēšanas līdzekļa” izstrādes un izplatīšanas modelis. |
| --- | --- |

—

Piecās dalībvalstīs izmēģināts “Tiešsaistes interaktīvā riska novērtēšanas līdzekļa” izstrādes un izplatīšanas modelis.

| — | Ziņojumi:






  — | DDV tēmas iekļaušana universitāšu izglītībā, |
| --- | --- | --- |

—

Ziņojumi:

—

DDV tēmas iekļaušana universitāšu izglītībā,

| — | garīgās veselības veicināšana, |
| --- | --- |

—

garīgās veselības veicināšana,

| — | veselības veicināšana gados jaunu strādājošo vidū, |
| --- | --- |

—

veselības veicināšana gados jaunu strādājošo vidū,

| — | DDV autoceļu pārvadājumu profesijā, |
| --- | --- |

—

DDV autoceļu pārvadājumu profesijā,

| — | DDV uzlabošanas ekonomiskie stimuli, |
| --- | --- |

—

DDV uzlabošanas ekonomiskie stimuli,

| — | DDV iekļaušana uzņēmējdarbības vadībā. |
| --- | --- |

—

DDV iekļaušana uzņēmējdarbības vadībā.

| — | Turpināta riska novērtēšanas līdzekļu datubāzu izstrāde; veselības veicināšana darba vietā (smēķēšanas pārtraukšana un pasīvā smēķēšana); dzimumu līdztiesība DDV kontekstā. |
| --- | --- |

—

Turpināta riska novērtēšanas līdzekļu datubāzu izstrāde; veselības veicināšana darba vietā (smēķēšanas pārtraukšana un pasīvā smēķēšana); dzimumu līdztiesība DDV kontekstā.

Komunikācija, kampaņas un reklāma

| — | Eiropas mēroga drošības veicināšanas kampaņa “Veselīga darba vieta. Labi jums – labi uzņēmumam”. |
| --- | --- |

—

Eiropas mēroga drošības veicināšanas kampaņa “Veselīga darba vieta. Labi jums – labi uzņēmumam”.

| — | Izplatīti ESENER rezultāti (Spānijas prezidentūras laikā). |
| --- | --- |

—

Izplatīti ESENER rezultāti (Spānijas prezidentūras laikā).

| — | Tīmeklī publicēti un drukāti informatīvi materiāli vairākās valodās par veselību un drošību darbā. |
| --- | --- |

—

Tīmeklī publicēti un drukāti informatīvi materiāli vairākās valodās par veselību un drošību darbā.

| — | Informatīvi pasākumi: fotogrāfiju konkursi-izstādes; dokumentālo filmu konkurss. |
| --- | --- |

—

Informatīvi pasākumi: fotogrāfiju konkursi-izstādes; dokumentālo filmu konkurss.

| — | Uzraudzība un vērtēšana: veselīgas darba vietas kampaņas vērtēšana reālajā laikā; interneta apsekojums un etalonu izstrāde. |
| --- | --- |

—

Uzraudzība un vērtēšana: veselīgas darba vietas kampaņas vērtēšana reālajā laikā; interneta apsekojums un etalonu izstrāde.

Sadarbība un koordinēšana

| — | Turpināta kontaktpunktu tīkla veidošana. Kontaktpunktu trīs sanāksmes. |
| --- | --- |

—

Turpināta kontaktpunktu tīkla veidošana. Kontaktpunktu trīs sanāksmes.

| — | EBTA–EEZ valstu integrēšana Aģentūras tīklā. |
| --- | --- |

—

EBTA–EEZ valstu integrēšana Aģentūras tīklā.

| — | Sakari ar Eiropas un starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

—

Sakari ar Eiropas un starptautiskām organizācijām.

| — | Iestāžu darbības uzlabošana kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs (īpaši atvēlēti līdzekļi). |
| --- | --- |

—

Iestāžu darbības uzlabošana kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs (īpaši atvēlēti līdzekļi).

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 1. | Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/52

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/10

IEVADS

| 1. | Eiropas Jūras drošības aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Lisabonā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (1). Aģentūras uzdevums ir nodrošināt augsta līmeņa kuģošanas drošību un novērst kuģu radīto piesārņojumu, sniegt tehnisko palīdzību Komisijai un dalībvalstīm, pārraudzīt attiecīgo Savienības tiesību aktu īstenošanu un novērtēt to efektivitāti (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Jūras drošības aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Lisabonā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (1). Aģentūras uzdevums ir nodrošināt augsta līmeņa kuģošanas drošību un novērst kuģu radīto piesārņojumu, sniegt tehnisko palīdzību Komisijai un dalībvalstīm, pārraudzīt attiecīgo Savienības tiesību aktu īstenošanu un novērtēt to efektivitāti (2).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 50,1 miljons EUR (iepriekšējā gadā –53,3 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 219 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 212 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 50,1 miljons EUR (iepriekšējā gadā –53,3 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 219 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 212 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas informācijai pievienots šim ziņojumam.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 8. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 21. jūnijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai www.emsa.europa.eu.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Jūras drošības aģentūra (Lisabona)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. pants) | Kopējā transporta politika

  “Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru var pieņemt attiecīgus noteikumus par jūras transportu un gaisa transportu.” |
| --- | --- |
| Aģentūras kompetence


  (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1644/2003 un Regulu (EK) Nr. 724/2004) | Mērķi







  — | Nodrošināt augstu, vienveidīgu un efektīvu kuģošanas drošības un kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanas līmeni. |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. pants)

Kopējā transporta politika

“Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru var pieņemt attiecīgus noteikumus par jūras transportu un gaisa transportu.”

Aģentūras kompetence

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1644/2003 un Regulu (EK) Nr. 724/2004)

Mērķi

—

Nodrošināt augstu, vienveidīgu un efektīvu kuģošanas drošības un kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanas līmeni.

| — | Sniegt dalībvalstīm un Komisijai tehnisko un zinātnisko palīdzību. |
| --- | --- |

—

Sniegt dalībvalstīm un Komisijai tehnisko un zinātnisko palīdzību.

| — | Uzraudzīt attiecīgo Savienības tiesību aktu ieviešanu un novērtēt veikto pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

—

Uzraudzīt attiecīgo Savienības tiesību aktu ieviešanu un novērtēt veikto pasākumu efektivitāti.

| — | Ieviest darbības metodes piesārņojuma apkarošanai Eiropas ūdeņos. |
| --- | --- |

—

Ieviest darbības metodes piesārņojuma apkarošanai Eiropas ūdeņos.

Uzdevumi

Aģentūra uzņemas plašu darbības diapazonu jomās, kas saistītas ar kuģošanas drošību un drošumu, piesārņojuma profilaksi un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu.

Pirmkārt, Aģentūras uzdevums ir palīdzēt Komisijai uzraudzīt ES tiesību aktu ieviešanu cita starpā attiecībā uz klasificēšanas sabiedrībām, ostas valsts kontroli, kuģu atkritumu pieņemšanu ES ostās, kuģu aprīkojuma sertifikāciju, kuģu drošumu, jūrasbraucēju apmācību ES dalībvalstīs un citās valstīs un kuģu satiksmes uzraudzību.

Otrkārt, Aģentūra izstrādā un vada ar jūru saistītas informācijas instrumentus ES līmenī. Nozīmīgi piemēri ir SafeSeaNet kuģu satiksmes uzraudzības sistēma, lai nodrošinātu efektīvu sekošanu kuģiem un to kravām; ES LRIT Datu centrs, lai nodrošinātu zem ES karoga peldošo kuģu identifikāciju un sekošanu visā pasaulē; THETIS – informācijas sistēma, kas vajadzīga, lai īstenotu ES ostas valsts kontroles režīmu.

Līdztekus iepriekš minētajam ir izveidota ātrās reaģēšanas sistēma jūras piesārņojuma atklāšanai un novēršanai, un tajā ietilpst Eiropas dežūrējošo kuģu tīkls (šie kuģi paredzēti ātrai reaģēšanai naftas produktu noplūdes gadījumā), kā arī Eiropas satelītdienests naftas produktu noplūdes uzraudzībai (CleanSeaNet) – abu tīklu mērķis ir izveidot efektīvu sistēmu, kas aizsargātu ES krastus un ūdeņus no kuģu izraisītā piesārņojuma.

Visbeidzot, Aģentūra konsultē Komisiju par tehniskiem un zinātniskiem jautājumiem, kas attiecas uz kuģošanas drošību un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu, pastāvīgā ieviesto pasākumu efektivitātes vērtēšanā un tiesību aktu atjaunināšanā un jaunu tiesību aktu izstrādē. Tā arī atbalsta un atvieglo sadarbību starp dalībvalstīm un izplata labāko praksi. Dalībvalstu speciālistiem ir piedāvāta pamatīga mācību programma. Tajā pašā laikā Aģentūra ir palīdzējusi jaunajām dalībvalstīm un kandidātvalstīm transponēt un ieviest ES tiesību aktus.

Pārvaldība

1.   Administratīvā padome

Sastāvs

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, četri pārstāvji no Komisijas un četri attiecīgo nozaru pārstāvji bez balsstiesībām

Uzdevumi

| — | Pieņemt personāla politikas daudzgadu plānu, gada budžetu, darba programmu, gada pārskatu un izvērstu plānu Aģentūras gatavībai reaģēt uz piesārņojumu un novērst to. |
| --- | --- |

—

Pieņemt personāla politikas daudzgadu plānu, gada budžetu, darba programmu, gada pārskatu un izvērstu plānu Aģentūras gatavībai reaģēt uz piesārņojumu un novērst to.

| — | Pārraudzīt izpilddirektora darbu. |
| --- | --- |

—

Pārraudzīt izpilddirektora darbu.

2.   Izpilddirektors

Ieceļ Administratīvā padome. Komisija var ierosināt vienu vai vairākus kandidātus.

3.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

4.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Galīgais budžets

Saistību apropriācijas

54,4 (48,3) miljoni EUR

Maksājumu apropriācijas

50,6 (53,3) miljoni EUR

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Štata darbinieki

Apstiprinātais amata vietu skaits štatu sarakstā: 200 (192), aizņemtās amata vietas: 196 (179)

Līgumdarbinieki

Budžetā plānotais amata vietu skaits: 27 (27), aizņemtās amata vietas: 23 (23)

Norīkotie valstu eksperti

Budžetā plānotais amata vietu skaits: 15 (15), aizņemtās amata vietas: 12 (10)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā

| — | 36 semināri un citi pasākumi (semināros piedalījās apmēram 1 170 dalībnieku) |
| --- | --- |

—

36 semināri un citi pasākumi (semināros piedalījās apmēram 1 170 dalībnieku)

| — | 34 dažādi mācību kursi (tostarp septiņi kursi ostas valsts kontroles ierēdņiem); kursu rezultātā apmācīti 753 valstu speciālisti (no tiem 210 ostas valsts kontroles ierēdņu) |
| --- | --- |

—

34 dažādi mācību kursi (tostarp septiņi kursi ostas valsts kontroles ierēdņiem); kursu rezultātā apmācīti 753 valstu speciālisti (no tiem 210 ostas valsts kontroles ierēdņu)

| — | 88 inspekcijas un apmeklējumi |
| --- | --- |

—

88 inspekcijas un apmeklējumi

| — | Ieviesta SafeSeaNet (SSN) otrā versija; gada laikā SSN sistēma bija pieejama 99,4 % laika |
| --- | --- |

—

Ieviesta SafeSeaNet (SSN) otrā versija; gada laikā SSN sistēma bija pieejama 99,4 % laika

| — | CleanSeaNet sistēmā pasūtīts 2 651 satelītattēls un izanalizēti 2 366 satelītattēli |
| --- | --- |

—

CleanSeaNet sistēmā pasūtīts 2 651 satelītattēls un izanalizēti 2 366 satelītattēli

| — | ES Datu centrs kuģu uzraudzībai un identifikācijai lielos attālumos (LRIT) gada laikā bija pieejams 99,9 % laika |
| --- | --- |

—

ES Datu centrs kuģu uzraudzībai un identifikācijai lielos attālumos (LRIT) gada laikā bija pieejams 99,9 % laika

| — | 14 piesārņojuma novēršanas kuģu līgumi (2010. gadā noslēgts līgums ar vienu jaunu kuģi) |
| --- | --- |

—

14 piesārņojuma novēršanas kuģu līgumi (2010. gadā noslēgts līgums ar vienu jaunu kuģi)

| — | 59 treniņi un 14 mācības ar piesārņojuma novēršanas kuģiem |
| --- | --- |

—

59 treniņi un 14 mācības ar piesārņojuma novēršanas kuģiem

| — | Jūras drošības aģentūras (EMSA) Kuģošanas drošības dienesti darbojas nepārtraukti |
| --- | --- |

—

Jūras drošības aģentūras (EMSA) Kuģošanas drošības dienesti darbojas nepārtraukti

| — | Ieviesta THETIS – informācijas sistēma, kas vajadzīga, lai īstenotu jauno ostas valsts kontroles režīmu |
| --- | --- |

—

Ieviesta THETIS – informācijas sistēma, kas vajadzīga, lai īstenotu jauno ostas valsts kontroles režīmu

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 1. | Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/57

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/11

IEVADS

| 1. | Eiropas Vides aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Kopenhāgenā, izveidoja ar Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90 (1). Aģentūra atbild par tāda novērojumu tīkla izveidi, kas sniegtu Komisijai, Parlamentam, dalībvalstīm un plašākai sabiedrībai ticamu informāciju par vides stāvokli. Aģentūras sniegtajai informācijai ir jo īpaši jādod iespēja Eiropas Savienībai un dalībvalstīm veikt pasākumus, lai aizsargātu apkārtējo vidi, un izvērtēt veikto pasākumu efektivitāti (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Vides aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Kopenhāgenā, izveidoja ar Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90 (1). Aģentūra atbild par tāda novērojumu tīkla izveidi, kas sniegtu Komisijai, Parlamentam, dalībvalstīm un plašākai sabiedrībai ticamu informāciju par vides stāvokli. Aģentūras sniegtajai informācijai ir jo īpaši jādod iespēja Eiropas Savienībai un dalībvalstīm veikt pasākumus, lai aizsargātu apkārtējo vidi, un izvērtēt veikto pasākumu efektivitāti (2).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 50,6 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 39,9 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 125 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 133 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 50,6 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 39,9 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 125 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 133 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 31. maijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 4. jūlijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://www.eea.europa.eu/about-us/documents/administrativedocuments/eea-accounts-for-the-year-2009/.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Vides aģentūra (Kopenhāgena)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pants) | Vides politika

  Savienības politika attiecībā uz vidi palīdz sasniegt (...) mērķus saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; aizsargāt cilvēku veselību; apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus; sekmējot starptautiska mēroga pasākumus, risinot reģionālas un pasaules vides problēmas un jo īpaši cīnoties pret klimata pārmaiņām.
  Savienības politika attiecībā uz vidi tiecas panākt augsta līmeņa aizsardzību, ievērojot dažādu Savienības reģionu stāvokļa atšķirības. Tā pamatojas uz piesardzības un preventīvās darbības principu, uz principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, pirmām kārtām novēršot tā cēloni, un uz principu, ka maksā piesārņotājs. (...) Izstrādājot politiku (...), Savienība ņem vērā pieejamos zinātnes un tehnikas datus, vides apstākļus dažādos Savienības reģionos; iespējamos ieguvumus un izmaksas darbības vai bezdarbības gadījumā; vienotu Savienības ekonomisku un sociālu attīstību, kā arī tās reģionu līdzsvarotu attīstību. |
| --- | --- |
| Aģentūras kompetence


  (Padomes Regula (EEK) Nr. 1210/90) | Mērķi

  Izveidot Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu un tādējādi nodrošināt Savienību un dalībvalstis ar:






  1) | objektīvu, drošu un salīdzināmu informāciju Eiropas līmenī, lai tās varētu:






  a) | veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu vidi; |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pants)

Vides politika

Savienības politika attiecībā uz vidi palīdz sasniegt (...) mērķus saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; aizsargāt cilvēku veselību; apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus; sekmējot starptautiska mēroga pasākumus, risinot reģionālas un pasaules vides problēmas un jo īpaši cīnoties pret klimata pārmaiņām.

Savienības politika attiecībā uz vidi tiecas panākt augsta līmeņa aizsardzību, ievērojot dažādu Savienības reģionu stāvokļa atšķirības. Tā pamatojas uz piesardzības un preventīvās darbības principu, uz principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, pirmām kārtām novēršot tā cēloni, un uz principu, ka maksā piesārņotājs. (...) Izstrādājot politiku (...), Savienība ņem vērā pieejamos zinātnes un tehnikas datus, vides apstākļus dažādos Savienības reģionos; iespējamos ieguvumus un izmaksas darbības vai bezdarbības gadījumā; vienotu Savienības ekonomisku un sociālu attīstību, kā arī tās reģionu līdzsvarotu attīstību.

Aģentūras kompetence

(Padomes Regula (EEK) Nr. 1210/90)

Mērķi

Izveidot Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu un tādējādi nodrošināt Savienību un dalībvalstis ar:

1)

objektīvu, drošu un salīdzināmu informāciju Eiropas līmenī, lai tās varētu:

a)

veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu vidi;

| b) | novērtēt šādu pasākumu rezultātus; |
| --- | --- |

b)

novērtēt šādu pasākumu rezultātus;

| c) | nodrošināt to, ka sabiedrība ir pienācīgi informēta par vides stāvokli; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt to, ka sabiedrība ir pienācīgi informēta par vides stāvokli;

| 2) | vajadzīgo tehnisko un zinātnisko atbalstu. |
| --- | --- |

2)

vajadzīgo tehnisko un zinātnisko atbalstu.

Uzdevumi

| — | Sadarbībā ar dalībvalstīm izveidot un koordinēt Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu. |
| --- | --- |

—

Sadarbībā ar dalībvalstīm izveidot un koordinēt Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu.

| — | Nodrošināt Savienību un dalībvalstis ar objektīvu informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu pamatotu un efektīvu vides politiku. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt Savienību un dalībvalstis ar objektīvu informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu pamatotu un efektīvu vides politiku.

| — | Palīdzēt uzraudzīt vides pasākumus, sniedzot pienācīgu atbalstu prasību formulēšanā attiecībā uz ziņojumu sagatavošanu. |
| --- | --- |

—

Palīdzēt uzraudzīt vides pasākumus, sniedzot pienācīgu atbalstu prasību formulēšanā attiecībā uz ziņojumu sagatavošanu.

| — | Individuāli konsultēt dalībvalstis par valstu vides pasākumu uzraudzības sistēmu izstrādi, izveidi un paplašināšanu. |
| --- | --- |

—

Individuāli konsultēt dalībvalstis par valstu vides pasākumu uzraudzības sistēmu izstrādi, izveidi un paplašināšanu.

| — | Reģistrēt, salīdzināt un izvērtēt datus par vides stāvokli, sagatavot ziņojumus par vides kvalitāti un slodzi Savienības teritorijā, nodrošināt vienotus vides datu vērtēšanas kritērijus visām dalībvalstīm, kā arī pilnveidot un uzturēt uzziņu centru par vidi. |
| --- | --- |

—

Reģistrēt, salīdzināt un izvērtēt datus par vides stāvokli, sagatavot ziņojumus par vides kvalitāti un slodzi Savienības teritorijā, nodrošināt vienotus vides datu vērtēšanas kritērijus visām dalībvalstīm, kā arī pilnveidot un uzturēt uzziņu centru par vidi.

| — | Palīdzēt nodrošināt, lai Eiropas līmenī vides dati būtu salīdzināmi, un vajadzības gadījumā ar piemērotiem līdzekļiem veicināt vides mērmetožu saskaņošanas uzlabošanu. |
| --- | --- |

—

Palīdzēt nodrošināt, lai Eiropas līmenī vides dati būtu salīdzināmi, un vajadzības gadījumā ar piemērotiem līdzekļiem veicināt vides mērmetožu saskaņošanas uzlabošanu.

| — | Sekmēt Eiropas vides informācijas iekļaušanu starptautiskās programmās. |
| --- | --- |

—

Sekmēt Eiropas vides informācijas iekļaušanu starptautiskās programmās.

| — | Reizi piecos gados publicēt pārskatu par vides stāvokli, tā izmaiņām un nākotnes prognozēm. |
| --- | --- |

—

Reizi piecos gados publicēt pārskatu par vides stāvokli, tā izmaiņām un nākotnes prognozēm.

| — | Veicināt vides stāvokļa prognozēšanas paņēmienu izstrādi un informācijas apmaiņu par metodēm kaitējuma novēršanai vai mazināšanai. Veicināt metožu izstrādi videi nodarīto zaudējumu, kā arī vides saglabāšanas, aizsardzības un atjaunošanas politikas izmaksu novērtēšanai. |
| --- | --- |

—

Veicināt vides stāvokļa prognozēšanas paņēmienu izstrādi un informācijas apmaiņu par metodēm kaitējuma novēršanai vai mazināšanai. Veicināt metožu izstrādi videi nodarīto zaudējumu, kā arī vides saglabāšanas, aizsardzības un atjaunošanas politikas izmaksu novērtēšanai.

| — | Nodrošināt drošas un salīdzināmas vides informācijas plašu izplatību sabiedrībai, it īpaši attiecībā uz vides stāvokli, šajā nolūkā sekmēt jaunās telemātikas tehnoloģijas izmantošanu. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt drošas un salīdzināmas vides informācijas plašu izplatību sabiedrībai, it īpaši attiecībā uz vides stāvokli, šajā nolūkā sekmēt jaunās telemātikas tehnoloģijas izmantošanu.

Pārvaldība

1.   Valde

Sastāvs

| — | Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, |
| --- | --- |

—

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts,

| — | divi Komisijas pārstāvji, |
| --- | --- |

—

divi Komisijas pārstāvji,

| — | divi zinātnieki, kurus iecēlis Eiropas Parlaments. |
| --- | --- |

—

divi zinātnieki, kurus iecēlis Eiropas Parlaments.

Uzdevumi

Pieņemt daudzgadu programmu un gada darba programmu un nodrošināt to īstenošanu.

2.   Izpilddirektors

Ieceļ Valde pēc Komisijas priekšlikuma.

3.   Zinātniskā komiteja

Kvalificēti profesionāļi vides jomā, ko ieceļ Valde.

4.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

5.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

50,6 (39,9) miljoni EUR, no kuriem Savienības subsīdija ir 70 % (87 %)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Amata vietu skaits štatu sarakstā: 133 (133)

Aizņemtās amata vietas: 125 (121) un 76 (56) citas amata vietas (līgumdarbinieki un norīkotie valstu eksperti)

Kopējais darbinieku skaits: 201 (177) amata vietas

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā

2010. gadā papildus regulārajām, kārtējām darbībām un īpašajam darbam saistībā ar Spānijas un Beļģijas prezidentūru Aģentūra pievērsa īpašu uzmanību piecām galvenajām jomām, kuras īsumā aplūkotas turpmāk tekstā.

Bioloģiskā daudzveidība

| — | “Bioloģiskās daudzveidības novērtēšana Eiropā – 2010. gada ziņojums” un īsā tematisko novērtējumu virkne “10 paziņojumi 2010. gadā”. |
| --- | --- |

—

“Bioloģiskās daudzveidības novērtēšana Eiropā – 2010. gada ziņojums” un īsā tematisko novērtējumu virkne “10 paziņojumi 2010. gadā”.

| — | Sadarbībā ar Eiropas Komisiju Aģentūra izstrādāja “bāzes līniju” – sākumpunktu salīdzinājumiem, aprakstot pašreizējo bioloģiskās daudzveidības stāvokli, – lai izmērītu bioloģiskās daudzveidības tendences un attiecīgi politisko stratēģiju efektivitāti. Turklāt visa esošā informācija par dabu un bioloģisko daudzveidību Eiropā tika apkopota Eiropas informācijas portālā BISE (Biodiversity Information System for Europe). |
| --- | --- |

—

Sadarbībā ar Eiropas Komisiju Aģentūra izstrādāja “bāzes līniju” – sākumpunktu salīdzinājumiem, aprakstot pašreizējo bioloģiskās daudzveidības stāvokli, – lai izmērītu bioloģiskās daudzveidības tendences un attiecīgi politisko stratēģiju efektivitāti. Turklāt visa esošā informācija par dabu un bioloģisko daudzveidību Eiropā tika apkopota Eiropas informācijas portālā BISE (Biodiversity Information System for Europe).

Globālā vides un drošības novērošana (GMES)

2010. gada oktobrī Komisija publicēja savu regulu par GMES un tās sākotnējām darbībām (2011.–2013. gadam), lai līdz 2013. gadam GMES varētu izveidot par darbības programmu;

GMES palīdz īstenot kopīgu vides informācijas sistēmu principus un ir neatņemama Zemes novērojumu grupas daļa.

“Zemes pieskatīšana”

Pēc tam, kad 2009. gada nogalē sākotnējam ūdens uzraudzības dienestam Waterwatch sekmīgi pievienoja gaisa uzraudzības dienestu Airwatch, 2010. gadā darbs koncentrējās īpaši uz “Zemes pieskatīšanas” platformas 3. versijas izstrādi. Tas atvieglos citu vides tēmu iekļaušanu, sekmēs iedzīvotāju zinātniskās darbības “Zemes pieskatīšanas” platformā un nodrošinās platformu globālai datu apmaiņai.

Ziņojums par vides stāvokli (SOER) 2010. gadā

2010. gada ziņojumā iekļauti četri galvenie komponenti, kas atspoguļo mūsu ieinteresēto personu plašo informācijas vajadzību diapazonu:

| — | Kopsavilkuma ziņojums – integrēta analīze, kas balstās uz citiem novērtējumiem un turpmākajiem Aģentūras pasākumiem, |
| --- | --- |

—

Kopsavilkuma ziņojums – integrēta analīze, kas balstās uz citiem novērtējumiem un turpmākajiem Aģentūras pasākumiem,

| — | A daļa: izpētes novērtējums par Eiropas dabas lielākajām globālajām tendencēm, |
| --- | --- |

—

A daļa: izpētes novērtējums par Eiropas dabas lielākajām globālajām tendencēm,

| — | B daļa: 13 Eiropas mēroga tematiskie novērtējumi par galvenajiem vides jautājumiem, |
| --- | --- |

—

B daļa: 13 Eiropas mēroga tematiskie novērtējumi par galvenajiem vides jautājumiem,

| — | C daļa: vides novērtējumi 38 Eiropas valstīm. |
| --- | --- |

—

C daļa: vides novērtējumi 38 Eiropas valstīm.

Eiropas Vides aģentūra arī turpināja ciešu sadarbību “Četru grupā” ar Vides ĢD, Statistikas ĢD (ESTAT) un Kopīgo pētniecības centru (JRC), lai vienkāršotu ziņojumu sagatavošanu par apkārtējo vidi. Eiropas Vides aģentūrai ir vadoša loma šādās piecās jomās: klimata pārmaiņas, gaisa kvalitāte, ūdens un jūras vide, bioloģiskā daudzveidība un zemes izmantošana.

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 1. | Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/63

---

ZIŅOJUMS

par Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/12

IEVADS

| 1. | Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, izveidoja ar Komisijas 2005. gada 14. janvāra Lēmumu 2005/56/EK (1). Aģentūra pārvalda Komisijas noteiktās programmas izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā, tostarp īsteno sīki izstrādātus tehnisku projektu izpildes pasākumus (2). |
| --- | --- |

1.

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, izveidoja ar Komisijas 2005. gada 14. janvāra Lēmumu 2005/56/EK (1). Aģentūra pārvalda Komisijas noteiktās programmas izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā, tostarp īsteno sīki izstrādātus tehnisku projektu izpildes pasākumus (2).

| 2. | Aģentūras 2010. gada administratīvais budžets bija 49 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 47,7 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 412 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 414 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada administratīvais budžets bija 49 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 47,7 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 412 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 414 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 14. pantu (6). |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 14. pantu (6).

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 24, 27.1.2005., 35. lpp.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 1653/2004 25. pants (OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK) Nr. 1653/2004 29. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VI sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK) Nr. 1653/2004, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 651/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 15. lpp.).

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 30. maijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 1. jūlijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai www.europa.eu/agencies/executive_agencies/eacea/index_en.htm.

11

---

PIELIKUMS

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību


  (Līguma 165. panta 1. punkts, 166. panta 1. punkts, 167. panta 1. punkts un 173. panta 1. punkts) | Savienība sekmē pilnvērtīgās izglītības attīstību.
  Savienība īsteno arodmācību politiku.
  Savienība veicina dalībvalstu kultūru uzplaukumu.
  Savienība un dalībvalstis nodrošina vajadzīgos apstākļus Savienības rūpniecības konkurētspējai. |
| --- | --- |
| Aģentūras kompetence


  (Komisijas Lēmums Nr. 2005/56/EK) | Mērķi

  Izglītības, kultūras un rūpniecības politikā ir veikti daudzi pasākumi, lai Eiropas Savienībā sekmētu izglītību, arodmācības, audiovizuālo jomu, kultūru, jauniešu un pilsonisko aktivitāti Eiropas Savienībā. Šo pasākumu galvenie mērķi ir veicināt sociālo kohēziju un sniegt ieguldījumu konkurētspējas un ekonomiskajā izaugsmē, kā arī veidot ciešāku saikni starp Eiropas iedzīvotājiem.
  Šie pasākumi ietver dažādas programmas.
  Aģentūra atbild par šādu programmu daļu vadību (piemēram, “Mūžizglītība”, “Kultūra”, “Jaunatne darbībā”, “Eiropa pilsoņiem”, “MEDIA”, “Erasmus Mundus” (tostarp jaunā “Darbība 2”) un “Tempus”). Šajā sakarā tā īsteno Savienības atbalstu, izņemot programmu vērtēšanu, stratēģiskos pētījumus un citus uzdevumus, kuru izpildei ir vajadzīgas diskrecionāras pilnvaras politiskas izvēles īstenošanā.

  Uzdevumi







  — | Visa projektu dzīves cikla vadīšana, īstenojot tai uzticētos konkrētos projektus saskaņā ar Savienības programmām. |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību

(Līguma 165. panta 1. punkts, 166. panta 1. punkts, 167. panta 1. punkts un 173. panta 1. punkts)

Savienība sekmē pilnvērtīgās izglītības attīstību.

Savienība īsteno arodmācību politiku.

Savienība veicina dalībvalstu kultūru uzplaukumu.

Savienība un dalībvalstis nodrošina vajadzīgos apstākļus Savienības rūpniecības konkurētspējai.

Aģentūras kompetence

(Komisijas Lēmums Nr. 2005/56/EK)

Mērķi

Izglītības, kultūras un rūpniecības politikā ir veikti daudzi pasākumi, lai Eiropas Savienībā sekmētu izglītību, arodmācības, audiovizuālo jomu, kultūru, jauniešu un pilsonisko aktivitāti Eiropas Savienībā. Šo pasākumu galvenie mērķi ir veicināt sociālo kohēziju un sniegt ieguldījumu konkurētspējas un ekonomiskajā izaugsmē, kā arī veidot ciešāku saikni starp Eiropas iedzīvotājiem.

Šie pasākumi ietver dažādas programmas.

Aģentūra atbild par šādu programmu daļu vadību (piemēram, “Mūžizglītība”, “Kultūra”, “Jaunatne darbībā”, “Eiropa pilsoņiem”, “MEDIA”, “Erasmus Mundus” (tostarp jaunā “Darbība 2”) un “Tempus”). Šajā sakarā tā īsteno Savienības atbalstu, izņemot programmu vērtēšanu, stratēģiskos pētījumus un citus uzdevumus, kuru izpildei ir vajadzīgas diskrecionāras pilnvaras politiskas izvēles īstenošanā.

Uzdevumi

—

Visa projektu dzīves cikla vadīšana, īstenojot tai uzticētos konkrētos projektus saskaņā ar Savienības programmām.

| — | Budžeta izpildes instrumentu pieņemšana attiecībā uz ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī vajadzīgo darbību veikšana, lai īstenotu Savienības programmas, pamatojoties uz Komisijas piešķirtajām pilnvarām, jo īpaši to darbību veikšana, kas saistītas ar subsīdiju piešķiršanu un līgumu slēgšanu. |
| --- | --- |

—

Budžeta izpildes instrumentu pieņemšana attiecībā uz ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī vajadzīgo darbību veikšana, lai īstenotu Savienības programmas, pamatojoties uz Komisijas piešķirtajām pilnvarām, jo īpaši to darbību veikšana, kas saistītas ar subsīdiju piešķiršanu un līgumu slēgšanu.

| — | Savienības programmu īstenošanas virzībai vajadzīgās informācijas apkopošana, analizēšana un iesniegšana Komisijai. |
| --- | --- |

—

Savienības programmu īstenošanas virzībai vajadzīgās informācijas apkopošana, analizēšana un iesniegšana Komisijai.

| — | Savienības līmenī īstenot informācijas tīklu par izglītību Eiropā (Eurydice), lai vāktu, analizētu un izplatītu informāciju, kā arī veiktu pētījumus un tos publicētu. |
| --- | --- |

—

Savienības līmenī īstenot informācijas tīklu par izglītību Eiropā (Eurydice), lai vāktu, analizētu un izplatītu informāciju, kā arī veiktu pētījumus un tos publicētu.

Pārvaldība

1.   Koordinācijas komiteja

Pieci Eiropas Komisijas iecelti locekļi.

Tā pieņem Aģentūras gada darba programmu pēc tam, kad to ir apstiprinājusi Eiropas Komisija. Tā pieņem arī Aģentūras administratīvo budžetu un gada darbības pārskatu.

2.   Direktors

Ieceļ Eiropas Komisija.

3.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

4.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

2010. gadā Aģentūras administratīvais budžets bija 49 (47,7) miljoni EUR (100 % finansējums no Eiropas Savienības vispārējā budžeta).

Aģentūra pārvaldīja 600 (629) miljonus EUR saistībā ar programmām un projektiem, kurus tai bija deleģējusi Komisija.

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Pagaidu darbinieki:

102 (99) pagaidu darbinieku amata vietas štatu sarakstā

Aizņemtās amata vietas: 97 (91)

Līgumdarbinieki:

330 (327) līgumdarbinieku amata vietas

Aizņemtās amata vietas:

315 (323)

Kopējais darbinieku skaits: 412 (414) aizņemtās amata vietas, norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| | pamatdarbībām: 339 |
| --- | --- |

pamatdarbībām: 339

| | administrācijā: 73 |
| --- | --- |

administrācijā: 73

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Komunikācija

| — | Triju informācijas dienu organizēšana, EVE (1) datubāzes atjaunināšana ar projektu rezultātiem, pasākumu rīkošana sadarbībā ar atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem. |
| --- | --- |

—

Triju informācijas dienu organizēšana, EVE (1) datubāzes atjaunināšana ar projektu rezultātiem, pasākumu rīkošana sadarbībā ar atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem.

| — | Pieteikuma iesniedzēju un saņēmēju apmierinātības aptaujas rīkošana par laiku no 2007. līdz 2010. gadam. Analizēja katras programmas rezultātus, un 2011. gadā sāks pēcpārbaudi. |
| --- | --- |

—

Pieteikuma iesniedzēju un saņēmēju apmierinātības aptaujas rīkošana par laiku no 2007. līdz 2010. gadam. Analizēja katras programmas rezultātus, un 2011. gadā sāks pēcpārbaudi.

| — | Tika sagatavota brošūra par aģentūru trijās valodās (angļu, franču un vācu valodā). |
| --- | --- |

—

Tika sagatavota brošūra par aģentūru trijās valodās (angļu, franču un vācu valodā).

| — | Briselē notika atklāšanas sanāksmes projektu koordinatoriem un partneriem. |
| --- | --- |

—

Briselē notika atklāšanas sanāksmes projektu koordinatoriem un partneriem.

Atlases procedūras

| — | Tika publicēti 29 uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un pieci uzaicinājumi pieteikties konkursā. |
| --- | --- |

—

Tika publicēti 29 uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un pieci uzaicinājumi pieteikties konkursā.

| — | Aģentūras tīmekļa vietnē tika publicētas attiecīgas informācijas lapas ar sīki izklāstītām ziņām par atlasītajiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

—

Aģentūras tīmekļa vietnē tika publicētas attiecīgas informācijas lapas ar sīki izklāstītām ziņām par atlasītajiem priekšlikumiem.

| — | Tika apstrādāti 11 000 saņemto priekšlikumu. |
| --- | --- |

—

Tika apstrādāti 11 000 saņemto priekšlikumu.

| — | Tika atlasīti 4 000 projektu un 420 Erasmus Universitātes hartas. |
| --- | --- |

—

Tika atlasīti 4 000 projektu un 420 Erasmus Universitātes hartas.

Uzraudzības apmeklējumi

| — | Tika sarīkotas vairāk nekā 400 pēcpārbaudes tikšanās ar projektu dalībniekiem, lai uzraudzītu projektu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Tika sarīkotas vairāk nekā 400 pēcpārbaudes tikšanās ar projektu dalībniekiem, lai uzraudzītu projektu īstenošanu.

Vienkāršošanas pasākumi

| — | Tika sagatavotas elektroniskās veidlapas lielākajai daļai darbību un programmu daļu programmām “Mūžizglītība”, “Kultūra”, “Pilsoniskums”, “Erasmus Mundus” un “Tempus”. |
| --- | --- |

—

Tika sagatavotas elektroniskās veidlapas lielākajai daļai darbību un programmu daļu programmām “Mūžizglītība”, “Kultūra”, “Pilsoniskums”, “Erasmus Mundus” un “Tempus”.

| — | Tika ieviesta vienkāršota līgumu slēgšanas procedūra (dotācijas nolīgumus aizstāja ar lēmumiem) dažām darbībām (MEDIA, eTwinning un Eurydice). |
| --- | --- |

—

Tika ieviesta vienkāršota līgumu slēgšanas procedūra (dotācijas nolīgumus aizstāja ar lēmumiem) dažām darbībām (MEDIA, eTwinning un Eurydice).

| — | Informatīvās sadarbības tīklam Eurydice tika ieviesta aprēķina metode, kas balstīta uz vienreizēju maksājumu, un tā tika precizēta programmai “Pilsoniskums”. |
| --- | --- |

—

Informatīvās sadarbības tīklam Eurydice tika ieviesta aprēķina metode, kas balstīta uz vienreizēju maksājumu, un tā tika precizēta programmai “Pilsoniskums”.

| — | Tika vienkāršots ziņojumu sniegšanas un budžeta veidošanas process (ASV/Kanāda un Tempus). |
| --- | --- |

—

Tika vienkāršots ziņojumu sniegšanas un budžeta veidošanas process (ASV/Kanāda un Tempus).

Sadarbība ar atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem

| — | Tika sarīkotas četras Koordinācijas komitejas sanāksmes. |
| --- | --- |

—

Tika sarīkotas četras Koordinācijas komitejas sanāksmes.

| — | Regulāri tika rīkotas koordinācijas sanāksmes par programmām, kuru īstenošana bija deleģēta Aģentūrai, ar atbildīgo ģenerāldirektorātu direktoriem, kuru pārziņā ir konkrētās programmas (četras sanāksmes gadā). |
| --- | --- |

—

Regulāri tika rīkotas koordinācijas sanāksmes par programmām, kuru īstenošana bija deleģēta Aģentūrai, ar atbildīgo ģenerāldirektorātu direktoriem, kuru pārziņā ir konkrētās programmas (četras sanāksmes gadā).

| — | Palīdzība atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem turpmāko programmu sagatavošanā. |
| --- | --- |

—

Palīdzība atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem turpmāko programmu sagatavošanā.

| — | Informācijas sniegšana pēc pieprasījuma Komisijai par programmu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Informācijas sniegšana pēc pieprasījuma Komisijai par programmu īstenošanu.

Revīzijas

| — | 105 revīzijas tika slēgtas, par 118 jaunām revīzijām tika noslēgti līgumi. |
| --- | --- |

—

105 revīzijas tika slēgtas, par 118 jaunām revīzijām tika noslēgti līgumi.

| — | Līgumi un projekti: parakstīja 4 556 līgumus, bet 4 340 projektus slēdza. |
| --- | --- |

—

Līgumi un projekti: parakstīja 4 556 līgumus, bet 4 340 projektus slēdza.

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

(1)  Elektroniska platforma, ko izmanto, lai izplatītu un izmantotu rezultātus, kuri gūti, īstenojot Eiropas Komisijas pārvaldītās programmas izglītības, mācību, kultūras, jaunatnes un pilsoniskuma jomā.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 1. | Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/69

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/13

IEVADS

| 1. | Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, izveidoja ar Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmumu 2008/37/EK (1). Aģentūru izveidoja darbam laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, lai pārvaldītu īpašo programmu “Idejas” progresīvas pētniecības jomā (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, izveidoja ar Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmumu 2008/37/EK (1). Aģentūru izveidoja darbam laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, lai pārvaldītu īpašo programmu “Idejas” progresīvas pētniecības jomā (2).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 29,3 miljoni EUR. Gada beigās Aģentūrā strādāja 316 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 29,3 miljoni EUR. Gada beigās Aģentūrā strādāja 316 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 (6) 14. pantu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 (6) 14. pantu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 9, 12.1.2008., 15. lpp.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 1653/2004 (OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.) 25. pants.

7

(8)  Regulas (EK) Nr. 1653/2004 29. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir izklāstīti VI sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK) Nr. 1653/2004, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 651/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 15. lpp.).

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 29. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 1. jūlijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://erc.europa.eu/.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 182. pants) | 1. | Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju pieņem daudzgadu pamatprogrammu, kas aptver visas Savienības darbības. Pamatprogrammā:






  — | izvirza zinātniskus un tehnoloģiskus mērķus, kas jāpanāk ar 180. pantā minētajām darbībām, un nosaka attiecīgās prioritātes, |
| --- | --- | --- | --- |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 182. pants)

1.

Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju pieņem daudzgadu pamatprogrammu, kas aptver visas Savienības darbības. Pamatprogrammā:

—

izvirza zinātniskus un tehnoloģiskus mērķus, kas jāpanāk ar 180. pantā minētajām darbībām, un nosaka attiecīgās prioritātes,

| — | iezīmē šādu darbību vispārīgus plānus, |
| --- | --- |

—

iezīmē šādu darbību vispārīgus plānus,

| — | nosaka maksimālo kopapjomu un sīki izstrādātus noteikumus Savienības finansiālajai līdzdalībai pamatprogrammā, kā arī šīs līdzdalības sadalījumu paredzētajās jomās. |
| --- | --- |

—

nosaka maksimālo kopapjomu un sīki izstrādātus noteikumus Savienības finansiālajai līdzdalībai pamatprogrammā, kā arī šīs līdzdalības sadalījumu paredzētajās jomās.

| 2. | Pamatprogrammu koriģē vai papildina, stāvoklim mainoties. |
| --- | --- |

2.

Pamatprogrammu koriģē vai papildina, stāvoklim mainoties.

| 3. | Pamatprogrammu īsteno ar īpašām programmām, kas izstrādātas katrai darbības jomai. Katrā šādā programmā ir ietverti sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi, noteikts tās ilgums un vajadzīgie līdzekļi. Īpašajās programmās paredzēto līdzekļu summa nevar pārsniegt maksimālo kopsummu, kas paredzēta pamatprogrammai un katrai darbības jomai. |
| --- | --- |

3.

Pamatprogrammu īsteno ar īpašām programmām, kas izstrādātas katrai darbības jomai. Katrā šādā programmā ir ietverti sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi, noteikts tās ilgums un vajadzīgie līdzekļi. Īpašajās programmās paredzēto līdzekļu summa nevar pārsniegt maksimālo kopsummu, kas paredzēta pamatprogrammai un katrai darbības jomai.

| 4. | Padome saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un sociālo lietu komiteju pieņem īpašās programmas. |
| --- | --- |

4.

Padome saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un sociālo lietu komiteju pieņem īpašās programmas.

Aģentūras kompetence

(Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmums 2008/37/EK)

Mērķi

Aģentūra ir atbildīga par uzdevumu izpildi saistībā ar īpašās programmas “Idejas” pārvaldību (sk. Padomes Lēmumu 2006/972/EK) saskaņā ar Eiropas Savienības Septīto pamatprogrammu pētniecībai (2007.–2013. gadam), kas apstiprināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK.

Uzdevumi

Īpašajā programmā “Idejas” saistībā ar Eiropas Savienības Septīto pamatprogrammu pētniecībai Aģentūra ir atbildīga par šādu uzdevumu izpildi (sk. Komisijas 2008. gada 8. oktobra Lēmumu C(2008) 5694):

| a) | apkopot, apstrādāt un izplatīt datus, un jo īpaši apkopot, analizēt un iesniegt Komisijai un Zinātniskajai padomei visu informāciju, kas vajadzīga, lai īstenotu īpašo programmu “Idejas”, kā arī izstrādāt politiku progresīvas zinātnes jomā; palīdzēt Komisijai un Zinātniskajai padomei veidot kontaktus ar citām Savienības programmām, dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

a)

apkopot, apstrādāt un izplatīt datus, un jo īpaši apkopot, analizēt un iesniegt Komisijai un Zinātniskajai padomei visu informāciju, kas vajadzīga, lai īstenotu īpašo programmu “Idejas”, kā arī izstrādāt politiku progresīvas zinātnes jomā; palīdzēt Komisijai un Zinātniskajai padomei veidot kontaktus ar citām Savienības programmām, dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām;

| b) | palīdzēt Komisijai izvērtēt programmas ietekmi un uzraudzīt veikto pasākumu rezultātus; |
| --- | --- |

b)

palīdzēt Komisijai izvērtēt programmas ietekmi un uzraudzīt veikto pasākumu rezultātus;

| c) | veikt pētījumus un novērtējumus, lai palīdzētu Komisijai sagatavot gada pārskatu par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras darbību un īpašās programmas “Idejas” mērķu sasniegšanu, kā arī vidusposma novērtējumu par programmas īstenošanu; pēc novērtējumu sniegšanas palīdzēt turpmāko darbību sagatavošanā un īstenošanā, ņemot vērā vajadzību nosūtīt šos novērtējumus Zinātniskajai padomei un Komisijai; |
| --- | --- |

c)

veikt pētījumus un novērtējumus, lai palīdzētu Komisijai sagatavot gada pārskatu par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras darbību un īpašās programmas “Idejas” mērķu sasniegšanu, kā arī vidusposma novērtējumu par programmas īstenošanu; pēc novērtējumu sniegšanas palīdzēt turpmāko darbību sagatavošanā un īstenošanā, ņemot vērā vajadzību nosūtīt šos novērtējumus Zinātniskajai padomei un Komisijai;

| d) | sagatavot ieteikumu projektus Zinātniskajai padomei un Komisijai par īpašās programmas “Idejas” izpildi un tās turpmāko norisi; |
| --- | --- |

d)

sagatavot ieteikumu projektus Zinātniskajai padomei un Komisijai par īpašās programmas “Idejas” izpildi un tās turpmāko norisi;

| e) | plānot un sniegt informāciju, nodrošināt komunikāciju un informācijas izplatīšanu par darbībām; |
| --- | --- |

e)

plānot un sniegt informāciju, nodrošināt komunikāciju un informācijas izplatīšanu par darbībām;

| f) | piedalīties Komisijas īpašo finansējuma lēmumu sagatavošanā saistībā ar īpašo programmu “Idejas”. |
| --- | --- |

f)

piedalīties Komisijas īpašo finansējuma lēmumu sagatavošanā saistībā ar īpašo programmu “Idejas”.

Pārvaldība

1.   Koordinācijas komiteja

Pieci Eiropas Komisijas iecelti locekļi. Koordinācijas komiteja pieņem Aģentūras gada darba programmu pēc tam, kad to ir apstiprinājusi Eiropas Komisija. Komiteja pieņem arī Aģentūras administratīvo budžetu un gada darbības pārskatu.

2.   Aģentūras Zinātniskā padome

Aģentūras Zinātniskā padome saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/134/EK izstrādā vispārējo zinātnisko stratēģiju īpašajai programmai “Idejas” un ir pilnvarota pieņemt lēmumus par finansējamiem pētniecības veidiem saskaņā ar Lēmuma 2006/972/EK 6. panta 6. punktu, kā arī garantē darbības kvalitāti no zinātniskā viedokļa. Tās uzdevumi ir jo īpaši ikgadējās darba programmas izstrāde, salīdzinošā novērtējuma procesa izveide, kā arī īpašās programmas “Idejas” īstenošanas uzraudzība un kvalitātes kontrole, neierobežojot Komisijas atbildību.

3.   Direktors

Ieceļ Eiropas Komisija uz četriem gadiem

4.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

5.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

29,3 miljoni EUR

(14,5 miljoni EUR)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

2010. gada pamatdarbības budžetā ir paredzēts štatu saraksts ar 100 pagaidu darbiniekiem, 215 līgumdarbiniekiem un 15 norīkotiem valstu ekspertiem. Kopā tās ir 330 amata vietas, no kurām 2010. gada beigās bija aizpildītas 316 (2009. gada beigās – 262):

| — | 94 pagaidu darbinieki, no kuriem 13 norīkotie darbinieki un 81 ārējais darbinieks, |
| --- | --- |

—

94 pagaidu darbinieki, no kuriem 13 norīkotie darbinieki un 81 ārējais darbinieks,

| — | 218 līgumdarbinieki, |
| --- | --- |

—

218 līgumdarbinieki,

| — | 4 norīkotie valstu eksperti. |
| --- | --- |

—

4 norīkotie valstu eksperti.

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| — | pamatdarbībām (zinātniskajās nodaļās un dotāciju pārvaldības nodaļās): 68 %, |
| --- | --- |

—

pamatdarbībām (zinātniskajās nodaļās un dotāciju pārvaldības nodaļās): 68 %,

| — | administrācijā (citās nodaļās): 32 %. |
| --- | --- |

—

administrācijā (citās nodaļās): 32 %.

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā

| 1. | Uzraudzīti dotācijas nolīgumi, kas noslēgti pēc 2010. un 2011. gadā rīkotajiem darba programmas “Idejas” konkursiem par starta dotācijām un attīstības dotācijām. Darba programmu “Idejas” īsteno, ik gadus organizējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kurus pēc tam izvērtē (ārējie eksperti). Tad tiek sagatavoti un parakstīti dotācijas nolīgumi un uzraudzīta projektu norise. Pēc katra uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus noslēdz vairākus dotācijas nolīgumus par projektu ciklu, kurš ilgst aptuveni piecus gadus. 2010. gada beigās pēc vairākiem organizētajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus tika pārvaldītas piecas priekšlikumu grupas. Uzsākts atskaišu sagatavošanas pirmais cikls par 2007. gada starta dotācijām. |
| --- | --- |

1.

Uzraudzīti dotācijas nolīgumi, kas noslēgti pēc 2010. un 2011. gadā rīkotajiem darba programmas “Idejas” konkursiem par starta dotācijām un attīstības dotācijām. Darba programmu “Idejas” īsteno, ik gadus organizējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kurus pēc tam izvērtē (ārējie eksperti). Tad tiek sagatavoti un parakstīti dotācijas nolīgumi un uzraudzīta projektu norise. Pēc katra uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus noslēdz vairākus dotācijas nolīgumus par projektu ciklu, kurš ilgst aptuveni piecus gadus. 2010. gada beigās pēc vairākiem organizētajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus tika pārvaldītas piecas priekšlikumu grupas. Uzsākts atskaišu sagatavošanas pirmais cikls par 2007. gada starta dotācijām.

| 2. | Izsludināti 2010. gada uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus darba programmā “Idejas” (starta dotācijas un attīstības dotācijas). 2010. gadā saņemti 4 882 priekšlikumi, no kuriem 2 873 attiecās uz starta dotācijām, bet 2 009 – uz attīstības dotācijām. No visiem iesniegtajiem priekšlikumiem 4 744 bija attiecināmi, un vērtēšanas komisijas tos izskatīja. Dotāciju piešķiršanai atlasīja 665 priekšlikumus. |
| --- | --- |

2.

Izsludināti 2010. gada uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus darba programmā “Idejas” (starta dotācijas un attīstības dotācijas). 2010. gadā saņemti 4 882 priekšlikumi, no kuriem 2 873 attiecās uz starta dotācijām, bet 2 009 – uz attīstības dotācijām. No visiem iesniegtajiem priekšlikumiem 4 744 bija attiecināmi, un vērtēšanas komisijas tos izskatīja. Dotāciju piešķiršanai atlasīja 665 priekšlikumus.

| 3. | Sagatavota un izplatīta informācija par īpašo programmu “Idejas” un par Aģentūras darbību 2010. gadā. |
| --- | --- |

3.

Sagatavota un izplatīta informācija par īpašo programmu “Idejas” un par Aģentūras darbību 2010. gadā.

| 4. | Atbalsts Aģentūras Zinātniskajai padomei. Pārskata periodā rīkotas piecas Zinātniskās padomes plenārsēdes. Lai sekmētu diskusijas par Zinātniskās padomes stratēģiju, Aģentūra kopā ar Zinātniskās padomes ģenerālsekretāru analizēja Aģentūras pirmajos trīs darbības gados gūtās atziņas. Aģentūra organizēja sanāksmes četrām izveidotajām darba grupām – “Attiecības ar nozaru pārstāvjiem”, “Atvērtā piekļuve”, “Trešo valstu dalība” un “Dzimumu līdzsvars”. Sadarbībā ar šo darba grupu dalībniekiem Aģentūra sagatavoja vairākus dokumentus, kuros izklāstīta šajās darba grupās iztirzāto jautājumu analīze un galvenie aspekti. |
| --- | --- |

4.

Atbalsts Aģentūras Zinātniskajai padomei. Pārskata periodā rīkotas piecas Zinātniskās padomes plenārsēdes. Lai sekmētu diskusijas par Zinātniskās padomes stratēģiju, Aģentūra kopā ar Zinātniskās padomes ģenerālsekretāru analizēja Aģentūras pirmajos trīs darbības gados gūtās atziņas. Aģentūra organizēja sanāksmes četrām izveidotajām darba grupām – “Attiecības ar nozaru pārstāvjiem”, “Atvērtā piekļuve”, “Trešo valstu dalība” un “Dzimumu līdzsvars”. Sadarbībā ar šo darba grupu dalībniekiem Aģentūra sagatavoja vairākus dokumentus, kuros izklāstīta šajās darba grupās iztirzāto jautājumu analīze un galvenie aspekti.

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 1. | Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/75

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/14

IEVADS

| 1. | Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, izveidoja ar Komisijas 2006. gada 26. oktobra Lēmumu 2007/60/EK (1), kas grozīts ar Komisijas Lēmumu 2008/593/EK (2). Aģentūru izveidoja laika posmam no 2006. gada 1. novembra līdz 2015. gada 31. decembrim, lai pārvaldītu Savienības darbības Eiropas Transporta tīkla jomā (3). Aģentūra ieguva finansiālu neatkarību 2008. gada 15. aprīlī. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, izveidoja ar Komisijas 2006. gada 26. oktobra Lēmumu 2007/60/EK (1), kas grozīts ar Komisijas Lēmumu 2008/593/EK (2). Aģentūru izveidoja laika posmam no 2006. gada 1. novembra līdz 2015. gada 31. decembrim, lai pārvaldītu Savienības darbības Eiropas Transporta tīkla jomā (3). Aģentūra ieguva finansiālu neatkarību 2008. gada 15. aprīlī.

| 2. | Aģentūras 2010. gada administratīvais budžets bija 9,8 miljoni EUR. Gada beigās Aģentūrā strādāja 93 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada administratīvais budžets bija 9,8 miljoni EUR. Gada beigās Aģentūrā strādāja 93 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (4), kuri ietver finanšu pārskatus (5) un budžeta izpildes pārskatus (6) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (4), kuri ietver finanšu pārskatus (5) un budžeta izpildes pārskatus (6) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 (7) 14. pantu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 (7) 14. pantu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (8). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (9), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (10) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (8). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (9), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (10) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (11) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (11) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (12) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (12) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | No kopējām gada apropriācijām 2010. gada 31. decembrī uz nākamo gadu pārnesa 1,4 miljonus EUR jeb 14,5 %, un tas liecina, ka Aģentūrai stingrāk jāievēro budžeta gada pārskata princips. |
| --- | --- |

13.

No kopējām gada apropriācijām 2010. gada 31. decembrī uz nākamo gadu pārnesa 1,4 miljonus EUR jeb 14,5 %, un tas liecina, ka Aģentūrai stingrāk jāievēro budžeta gada pārskata princips.

Šo ziņojumu 2011. gada 12. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Harald NOACK.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 32, 6.2.2007., 88. lpp.

1

(2)  OV L 190, 18.7.2008., 35. lpp.

2

(3)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

3

pielikumā

(4)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

4

(5)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības politikas metodes un doti citi paskaidrojumi.

5

(6)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

6

(7)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

7

(8)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 1653/2004 (OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.) 25. pants.

8

(9)  Regulas (EK) Nr. 1653/2004 29. pants.

9

(10)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VI sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK) Nr. 1653/2004, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 651/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 15. lpp.).

10

(11)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

11

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(12)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 15. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 7. jūlijā. Šie galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://tentea.ec.europa.eu/en/about_us/mission__introduction/key_documents.htm.

12

---

PIELIKUMS

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu | 1. | Lai atvieglinātu 26. un 174. pantā minēto mērķu sasniegšanu un ļautu Savienības pilsoņiem, uzņēmējiem, kā arī reģionālām un vietējām kopienām pilnīgi izmantot priekšrocības, ko dod telpa bez iekšējām robežām, Savienība palīdz izveidot un attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūru jomā. |
| --- | --- | --- |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

1.

Lai atvieglinātu 26. un 174. pantā minēto mērķu sasniegšanu un ļautu Savienības pilsoņiem, uzņēmējiem, kā arī reģionālām un vietējām kopienām pilnīgi izmantot priekšrocības, ko dod telpa bez iekšējām robežām, Savienība palīdz izveidot un attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūru jomā.

| 2. | Atvērtu un konkurētspējīgu tirgu sistēmā Savienības rīcības mērķis ir veicināt valstu komunikāciju tīklu savstarpēju savienošanu un savstarpēju izmantojamību, kā arī pieeju tādiem tīkliem. Tā jo īpaši ņem vērā vajadzību saistīt salas, kā arī reģionus bez izejas uz jūru un nomaļus reģionus ar Savienības centrāliem reģioniem. |
| --- | --- |

2.

Atvērtu un konkurētspējīgu tirgu sistēmā Savienības rīcības mērķis ir veicināt valstu komunikāciju tīklu savstarpēju savienošanu un savstarpēju izmantojamību, kā arī pieeju tādiem tīkliem. Tā jo īpaši ņem vērā vajadzību saistīt salas, kā arī reģionus bez izejas uz jūru un nomaļus reģionus ar Savienības centrāliem reģioniem.

(LESD 170. pants)

| 1. | Lai sasniegtu 170. pantā minētos mērķus, Savienība:






  — | izstrādā vairākas pamatnostādnes, kas aptver Eiropas komunikāciju tīklu jomā paredzēto pasākumu mērķus, prioritātes un vispārīgus plānus; šajās pamatnostādnēs nosaka, kuri projekti rada kopēju ieinteresētību, |
| --- | --- | --- |

1.

Lai sasniegtu 170. pantā minētos mērķus, Savienība:

—

izstrādā vairākas pamatnostādnes, kas aptver Eiropas komunikāciju tīklu jomā paredzēto pasākumu mērķus, prioritātes un vispārīgus plānus; šajās pamatnostādnēs nosaka, kuri projekti rada kopēju ieinteresētību,

| — | īsteno visus pasākumus, kas var izrādīties vajadzīgi, lai nodrošinātu komunikāciju tīklu savstarpēju izmantojamību, jo īpaši tehniskas standartizācijas jomā, |
| --- | --- |

—

īsteno visus pasākumus, kas var izrādīties vajadzīgi, lai nodrošinātu komunikāciju tīklu savstarpēju izmantojamību, jo īpaši tehniskas standartizācijas jomā,

| — | var atbalstīt dalībvalstu centienus finansēt tos projektus, kas norādīti pirmajā ievilkumā minētajās pamatnostādnēs un kas rada kopēju ieinteresētību, jo īpaši ar priekšizpētes pasākumiem, aizdevumu garantijām vai procentu likmju subsīdijām Savienība var arī palīdzēt dalībvalstīs finansēt konkrētus projektus transporta infrastruktūras jomā, izmantojot Kohēzijas fondu, kas izveidots atbilstīgi 177. pantam. |
| --- | --- |

—

var atbalstīt dalībvalstu centienus finansēt tos projektus, kas norādīti pirmajā ievilkumā minētajās pamatnostādnēs un kas rada kopēju ieinteresētību, jo īpaši ar priekšizpētes pasākumiem, aizdevumu garantijām vai procentu likmju subsīdijām Savienība var arī palīdzēt dalībvalstīs finansēt konkrētus projektus transporta infrastruktūras jomā, izmantojot Kohēzijas fondu, kas izveidots atbilstīgi 177. pantam.

Savienība savā rīcībā ņem vērā projektu potenciālo ekonomisko dzīvotspēju.

| 2. | Dalībvalstis saziņā ar Komisiju savā starpā koordinē valsts līmeņa politiku, kas var būtiski ietekmēt 170. pantā minēto mērķu sasniegšanu. Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, var nākt klajā ar lietišķiem ierosinājumiem, lai veicinātu šādu koordināciju. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis saziņā ar Komisiju savā starpā koordinē valsts līmeņa politiku, kas var būtiski ietekmēt 170. pantā minēto mērķu sasniegšanu. Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, var nākt klajā ar lietišķiem ierosinājumiem, lai veicinātu šādu koordināciju.

| 3. | Savienība var lemt par sadarbību ar trešām valstīm, lai veicinātu projektus, kas rada savstarpēju ieinteresētību, un nodrošinātu komunikāciju tīklu savstarpēju izmantojamību. |
| --- | --- |

3.

Savienība var lemt par sadarbību ar trešām valstīm, lai veicinātu projektus, kas rada savstarpēju ieinteresētību, un nodrošinātu komunikāciju tīklu savstarpēju izmantojamību.

(LESD 171. pants)

Aģentūras kompetence

Mērķi

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra atbild par Komisijas Eiropas Transporta tīkla jeb TENT-T programmas tehniskās un finansiālās izpildes pārvaldību. Tās uzdevums ir ar mazākām izmaksām padarīt Eiropas Transporta tīkla īstenošanu efektīvāku, stiprināt saiknes starp Eiropas Transporta tīklu un speciālistu aprindām, mobilizēt augsta līmeņa speciālās zināšanas un atvieglot speciālistu pieņemšanu darbā, nodrošināt labāku finansējuma koordināciju ar citiem Savienības instrumentiem, sekmēt vienkāršāku un elastīgāku Eiropas Transporta tīkla īstenošanu, uzlabot Savienības darbības redzamību Eiropas Transporta tīkla jomā un kopumā radīt pievienoto vērtību Eiropas Transporta tīkla programmas pārvaldībā.

Uzdevumi

| a) | Nodrošināt to projektu un pasākumu tehnisko un finansiālo pārvaldību, kuri saņem līdzfinansējumu no Eiropas Transporta tīkla budžeta; |
| --- | --- |

a)

Nodrošināt to projektu un pasākumu tehnisko un finansiālo pārvaldību, kuri saņem līdzfinansējumu no Eiropas Transporta tīkla budžeta;

| b) | vākt, analizēt un pārsūtīt Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga, lai īstenotu un plānotu Eiropas Transporta tīklu; |
| --- | --- |

b)

vākt, analizēt un pārsūtīt Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga, lai īstenotu un plānotu Eiropas Transporta tīklu;

| c) | sniegt tehnisko palīdzību projektu iniciatoriem un finanšu iestādei, kas atbild par aizdevuma garantijas instrumenta pārvaldību Eiropas Transporta tīkla projektiem; |
| --- | --- |

c)

sniegt tehnisko palīdzību projektu iniciatoriem un finanšu iestādei, kas atbild par aizdevuma garantijas instrumenta pārvaldību Eiropas Transporta tīkla projektiem;

| d) | sniegt tādu administratīvu un tehnisku atbalstu, kādu prasa Komisija. |
| --- | --- |

d)

sniegt tādu administratīvu un tehnisku atbalstu, kādu prasa Komisija.

Atbildīgais Mobilitātes un transporta ĢD turpina pieņemt visus politiskos un organizatoriskos lēmumus, kas attiecas uz Eiropas Transporta tīklu.

Pārvaldība

1.   Koordinācijas komiteja

Aģentūras darbību pārrauga Koordinācijas komiteja, kurā šobrīd ir pieci locekļi un viens novērotājs. Koordinācijas komitejas locekļus ieceļ uz diviem gadiem. Koordinācijas komiteja parasti sanāk vismaz četrreiz gadā. Pirms dažu pasākumu vai lēmumu īstenošanas vajadzīgs Koordinācijas komitejas apstiprinājums, piemēram, tas attiecas uz administratīvo budžetu, štatu sarakstu, darba programmu, gada darbības pārskatu, provizoriskajiem visu ieņēmumu un izdevumu pārskatiem, ārējā novērtējuma ziņojumu un dažu īpašu noteikumu un pasākumu pieņemšanu. Par citiem pasākumiem Komiteju informē. Ārkārtas un steidzamos gadījumos lēmumus pieņem, izmantojot rakstisko procedūru.

2.   Direktors

Ieceļ Eiropas Komisija uz pieciem gadiem.

3.   Iekšējā revīzija

Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests un Aģentūras iekšējās revīzijas struktūrvienība

4.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

5.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

| A) | 8,0 miljardi EUR (100 % Eiropas Savienības vispārējais budžets) Eiropas Transporta tīkla budžetam saskaņā ar 2007.–2013. gada finanšu shēmu.
  Par Aģentūras darbības budžeta izpildi atbild Komisija. |
| --- | --- |

A)

8,0 miljardi EUR (100 % Eiropas Savienības vispārējais budžets) Eiropas Transporta tīkla budžetam saskaņā ar 2007.–2013. gada finanšu shēmu.

Par Aģentūras darbības budžeta izpildi atbild Komisija.

| B) | 9,79 miljoni EUR (100 % Savienības subsīdija) administratīvajam budžetam, kuru Aģentūra pārvalda autonomi. |
| --- | --- |

B)

9,79 miljoni EUR (100 % Savienības subsīdija) administratīvajam budžetam, kuru Aģentūra pārvalda autonomi.

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Pagaidu darbinieki: štatu sarakstā 33 amata vietas, no tām aizņemta 31 (94 %).

Līgumdarbinieki: plānoti 66, no tiem bija pieņemti darbā 62 (94 %).

Kopējais darbinieku skaits: 99 (93 aizņemtas amata vietas).

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| a) | pamatdarbībām:
  65 (61 aizņemta amata vieta); |
| --- | --- |

a)

pamatdarbībām:

65 (61 aizņemta amata vieta);

| b) | administratīviem uzdevumiem:
  34 (32 aizņemtas amata vietas). |
| --- | --- |

b)

administratīviem uzdevumiem:

34 (32 aizņemtas amata vietas).

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā

Aģentūra 2010. gada darbībai formulēja četrus konkrētus mērķus, kas bija saistīti ar Mobilitātes un transporta ĢD noteiktajām prioritātēm.

Pirmais bija atbalstīt TEN-T infrastruktūras pabeigšanu, veicot efektīvu un produktīvu TEN-T programmas un projektu tehnisko un finanšu pārvaldību un uzskatāmi apliecinot Aģentūras pievienoto vērtību un specifiskās zināšanas. Otrais mērķis bija ar TEN-T starpniecību īpaši atbalstīt saprātīgas transporta infrastruktūras izvēršanu. Trešais mērķis bija atbalstīt Mobilitātes un transporta ĢD saistībā ar TEN-T politikas pārskatīšanu un programmas starpposma pārskatīšanu, konkrēti – novērtējot projektu īstenošanu. Ceturtais mērķis bija uzlabot informētību par TEN-T programmu, Aģentūru un tās sasniegumiem, kā arī uzlabot atbalstu tās partneriem, īpaši jautājumos par projektu finansēšanu un valsts un privātā sektora partnerattiecībām.

Aģentūra arī izvirzīja divus konkrētus mērķus savām horizontālajām darbībām: viens bija palielināt Aģentūras darbību efektivitāti, racionalizējot darba metodes, iekšējo organizāciju, struktūru un darbinieku pārvaldību, kā arī izstrādājot jaunus rīkus (IT un ziņošanas rīkus) labākai projektu dzīves cikla pārvaldībai un statistiskās analīzes, ziņošanas un uzraudzības vajadzībām. Otrs mērķis bija vēl vairāk palielināt iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti, lai varētu gūt pamatotu pārliecību, ka darbībām piešķirtie resursi tiek izlietoti saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

2010. gads bija otrais pilnais TEN-T izpildaģentūras darbības gads. Gada galvenais uzdevums bija aktīvi darboties un dot ieguldījumu prioritārajās darbības jomās, kuras bija noteicis par Aģentūru atbildīgais Mobilitātes un transporta ĢD, turpmāk uzlabot TEN-T projektu tehnisko un finanšu pārvaldību visiem transporta veidiem, pilnībā nodemonstrēt izpildaģentūras pievienoto vērtību, efektīvi īstenojot programmu.

Avots: Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | Pārnestās apropriācijas 1,4 miljonu euro apmērā galvenokārt attiecas uz pakalpojumiem, kas sniegti 2010. gadā, par kuriem līdz gada beigām netika saņemti rēķini. Vislielākās summas ir saistītas ar pakalpojuma līmeņa līgumiem (SLA) ar Komisijas dienestiem un pārcelšanos uz jaunām telpām 2010. gada novembrī. Aģentūra veikusi pasākumus, lai turpinātu uzlabot budžeta izpildi, tostarp labāku plānošanu, un ieviestu starpposma maksājumus par pakalpojumu līmeņa līgumiem (SLA), kā rezultātā pārnesamajai summai vajadzētu tikt samazinātai. |
| --- | --- |

13.

Pārnestās apropriācijas 1,4 miljonu euro apmērā galvenokārt attiecas uz pakalpojumiem, kas sniegti 2010. gadā, par kuriem līdz gada beigām netika saņemti rēķini. Vislielākās summas ir saistītas ar pakalpojuma līmeņa līgumiem (SLA) ar Komisijas dienestiem un pārcelšanos uz jaunām telpām 2010. gada novembrī. Aģentūra veikusi pasākumus, lai turpinātu uzlabot budžeta izpildi, tostarp labāku plānošanu, un ieviestu starpposma maksājumus par pakalpojumu līmeņa līgumiem (SLA), kā rezultātā pārnesamajai summai vajadzētu tikt samazinātai.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/81

---

ZIŅOJUMS

par Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/15

IEVADS

| 1. | Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, ir agrākā Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra. Aģentūras pilnvaras un darbības termiņu mainīja ar Komisijas 2007. gada 31. maija Lēmumu 2007/372/EK (1), ar ko grozīja 2003. gada 23. decembra Lēmumu 2004/20/EK (2). Aģentūru izveidoja uz noteiktu laiku – no 2004. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim –, lai pārvaldītu Savienības darbības saistībā ar enerģētiku, uzņēmējdarbību un jauninājumiem, kā arī saistībā ar kravas pārvadājumu ilgtspējību (3). |
| --- | --- |

1.

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, ir agrākā Saprātīgas enerģētikas izpildaģentūra. Aģentūras pilnvaras un darbības termiņu mainīja ar Komisijas 2007. gada 31. maija Lēmumu 2007/372/EK (1), ar ko grozīja 2003. gada 23. decembra Lēmumu 2004/20/EK (2). Aģentūru izveidoja uz noteiktu laiku – no 2004. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim –, lai pārvaldītu Savienības darbības saistībā ar enerģētiku, uzņēmējdarbību un jauninājumiem, kā arī saistībā ar kravas pārvadājumu ilgtspējību (3).

| 2. | Aģentūras 2010. gada administratīvais budžets bija 15,9 miljoni EUR. Gada beigās Aģentūrā strādāja 142 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada administratīvais budžets bija 15,9 miljoni EUR. Gada beigās Aģentūrā strādāja 142 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (4), kuri ietver finanšu pārskatus (5) un budžeta izpildes pārskatus (6) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (4), kuri ietver finanšu pārskatus (5) un budžeta izpildes pārskatus (6) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 (7) 14. pantu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 (7) 14. pantu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (8). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (9), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (10) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (8). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (9), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (10) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (11) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (11) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (12) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (12) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Sākotnējā 2010. gada budžetā 15,9 miljonu EUR apmērā bija iekļauti 10,7 miljoni EUR personāla izmaksām. Nepieciešamās summas tika novērtētas par augstu, jo faktiskās personāla izmaksas bija tikai 9,2 miljoni EUR. Līdzekļu pārpalikumu pārvietoja uz darbības izdevumu pozīciju un izmantoja Aģentūras jauno telpu remonta finansēšanai. Tomēr par 2008. un 2009. gada budžetu Palāta formulēja līdzīgas piezīmes (13) un atkārtoti norāda, ka tas liecina par nepieciešamību rūpīgāk aplēst personāla izdevumus. |
| --- | --- |

13.

Sākotnējā 2010. gada budžetā 15,9 miljonu EUR apmērā bija iekļauti 10,7 miljoni EUR personāla izmaksām. Nepieciešamās summas tika novērtētas par augstu, jo faktiskās personāla izmaksas bija tikai 9,2 miljoni EUR. Līdzekļu pārpalikumu pārvietoja uz darbības izdevumu pozīciju un izmantoja Aģentūras jauno telpu remonta finansēšanai. Tomēr par 2008. un 2009. gada budžetu Palāta formulēja līdzīgas piezīmes (13) un atkārtoti norāda, ka tas liecina par nepieciešamību rūpīgāk aplēst personāla izdevumus.

| 14. | No kopējām gada apropriācijām 2010. gada 31. decembrī pārnesa 2 miljonus EUR jeb 13 %, un tas norāda, ka Aģentūrai stingrāk jāievēro budžeta gada pārskata princips. |
| --- | --- |

14.

No kopējām gada apropriācijām 2010. gada 31. decembrī pārnesa 2 miljonus EUR jeb 13 %, un tas norāda, ka Aģentūrai stingrāk jāievēro budžeta gada pārskata princips.

Šo ziņojumu 2011. gada 12. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Harald NOACK.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 140, 1.6.2007., 52. lpp.

1

(2)  OV L 5, 9.1.2004., 85. lpp.

2

(3)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

3

pielikumā

(4)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

4

(5)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

5

(6)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

6

(7)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

7

(8)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 1653/2004 (OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.) 25. pants.

8

(9)  Regulas (EK) Nr. 1653/2004 29. pants.

9

(10)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VI sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK) Nr. 1653/2004, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 651/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 15. lpp.).

10

(11)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

11

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(12)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 28. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 4. jūlijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/eaci/docs_en.htm.

12

(13)  Pārskata par 2008. finanšu gadu (OV C 304, 15.12.2009., 77. lpp.) 13. punkts un Pārskata par 2009. finanšu gadu (OV C 338, 14.12.2010., 83. lpp.) 13. punkts.

13

---

PIELIKUMS

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) | 1. | Savienības politika attiecībā uz vidi palīdz sasniegt (..) mērķus saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; aizsargāt cilvēku veselību; apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus; sekmējot starptautiska mēroga pasākumus, risinot reģionālas un pasaules vides problēmas (..). |
| --- | --- | --- |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD)

1.

Savienības politika attiecībā uz vidi palīdz sasniegt (..) mērķus saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; aizsargāt cilvēku veselību; apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus; sekmējot starptautiska mēroga pasākumus, risinot reģionālas un pasaules vides problēmas (..).

(LESD 191. pants)

| 2. | Savienības politika attiecībā uz rūpniecību nodrošina vajadzīgos apstākļus Savienības rūpniecības konkurētspējai, paātrinot rūpniecības pielāgošanos strukturāliem pārveidojumiem, veicinot tādas vides veidošanu, kas labvēlīga iniciatīvai un uzņēmumu attīstībai un sadarbībai visā Savienībā, veicinot jauninājumu, pētniecības un tehnoloģijas attīstības politikas radītā rūpniecības potenciāla labāku izmantojumu. Dalībvalstis saziņā ar Komisiju savā starpā apspriežas un vajadzības gadījumā koordinē savu rīcību. Komisija var nākt klajā ar dažādiem lietišķiem ierosinājumiem, lai veicinātu šādu koordināciju. |
| --- | --- |

2.

Savienības politika attiecībā uz rūpniecību nodrošina vajadzīgos apstākļus Savienības rūpniecības konkurētspējai, paātrinot rūpniecības pielāgošanos strukturāliem pārveidojumiem, veicinot tādas vides veidošanu, kas labvēlīga iniciatīvai un uzņēmumu attīstībai un sadarbībai visā Savienībā, veicinot jauninājumu, pētniecības un tehnoloģijas attīstības politikas radītā rūpniecības potenciāla labāku izmantojumu. Dalībvalstis saziņā ar Komisiju savā starpā apspriežas un vajadzības gadījumā koordinē savu rīcību. Komisija var nākt klajā ar dažādiem lietišķiem ierosinājumiem, lai veicinātu šādu koordināciju.

(LESD 173. pants)

| 3. | Saskaņā ar kopējo transporta politiku jāizstrādā kopīgi noteikumi, ko piemēro starptautiskiem pārvadājumiem uz kādu dalībvalsti vai no tās, vai cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm. Ir jāizstrādā arī nosacījumi, ar kādiem pārvadātāji, kas nav attiecīgās dalībvalsts rezidenti, tajā drīkst sniegt pārvadāšanas pakalpojumus, kā arī jānosaka pasākumi, kas pastiprina transporta drošību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar kopējo transporta politiku jāizstrādā kopīgi noteikumi, ko piemēro starptautiskiem pārvadājumiem uz kādu dalībvalsti vai no tās, vai cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm. Ir jāizstrādā arī nosacījumi, ar kādiem pārvadātāji, kas nav attiecīgās dalībvalsts rezidenti, tajā drīkst sniegt pārvadāšanas pakalpojumus, kā arī jānosaka pasākumi, kas pastiprina transporta drošību.

(LESD 91. panta 1. punkts un 100. panta 2. punkts)

Aģentūras kompetence

(Komisijas Lēmums 2004/20/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2007/372/EK)

Mērķi

Saistībā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju Eiropas Savienība ir veikusi pasākumus, lai veicinātu un attīstītu konkurētspēju un jauninājumus. Viens no pasākumiem ir Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP) 2007.–2013. gadam (Lēmums Nr. 1639/2006/EK), kas cita starpā ietver programmu “Saprātīga enerģija Eiropai” (SEE) un Uzņēmējdarbības un inovāciju programmu (UIP). Vēl viens pasākums ir Marco Polo programma (Regula (EK) Nr. 1692/2006). Galvenie mērķi ir sekmēt uzņēmumu, sevišķi mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju, veicināt visu veidu jauninājumus, tostarp jauninājumus ekoloģijas jomā, veicināt energoefektivitāti un jaunus un atjaunojamus enerģijas avotus visās nozarēs, tostarp transporta nozarē. Saskaņā ar šīm ES programmām Aģentūra atbild par uzdevumu izpildi attiecībā uz ES atbalstu, izņemot programmu novērtēšanu, tiesību aktu uzraudzību un stratēģiskos pētījumus vai citus pasākumus, kas ir Eiropas Komisijas ekskluzīvā kompetencē.

Uzdevumi

Īstenojot ES programmas atbilstoši Komisijas pilnvarojumam:

| — | vadīt visus posmus konkrētos projektos, |
| --- | --- |

—

vadīt visus posmus konkrētos projektos,

| — | darīt visu, kas vajadzīgs, lai pārvaldītu ES programmas, īpaši saistībā ar budžeta izpildi un līgumtiesību un subsīdiju piešķiršanu, |
| --- | --- |

—

darīt visu, kas vajadzīgs, lai pārvaldītu ES programmas, īpaši saistībā ar budžeta izpildi un līgumtiesību un subsīdiju piešķiršanu,

| — | vākt, analizēt un nodot tālāk Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga, lai vadītu programmu īstenošanu, kā arī sekmēt programmu koordinēšanu un sinerģiju, |
| --- | --- |

—

vākt, analizēt un nodot tālāk Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga, lai vadītu programmu īstenošanu, kā arī sekmēt programmu koordinēšanu un sinerģiju,

| — | saistībā ar UIP atbildēt par Eiropas Uzņēmumu tīkla projektu pārvaldību un tīkla izvēršanu, ekoloģisko jauninājumu izmēģinājuma projektiem un projektiem jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū un jauninājumu pasākumiem ar lielu standartizācijas pakāpi (IP Base projekts). |
| --- | --- |

—

saistībā ar UIP atbildēt par Eiropas Uzņēmumu tīkla projektu pārvaldību un tīkla izvēršanu, ekoloģisko jauninājumu izmēģinājuma projektiem un projektiem jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū un jauninājumu pasākumiem ar lielu standartizācijas pakāpi (IP Base projekts).

Pārvaldība

1.   Koordinācijas komiteja

Pieci Eiropas Komisijas iecelti locekļi. Tā pieņem Aģentūras gada darba programmu pēc tam, kad to ir apstiprinājusi Eiropas Komisija. Tā pieņem arī Aģentūras administratīvo budžetu un gada darbības pārskatu.

2.   Direktors

Ieceļ Eiropas Komisija

3.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

4.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

| A) | 249,8 (203,1) milj. EUR (100 % no ES vispārējā budžeta). Par Aģentūras pamatdarbības budžeta izpildi atbild Komisija:






  — | SEE – 71,0 (72,1) milj. EUR, |
| --- | --- | --- |

A)

249,8 (203,1) milj. EUR (100 % no ES vispārējā budžeta). Par Aģentūras pamatdarbības budžeta izpildi atbild Komisija:

—

SEE – 71,0 (72,1) milj. EUR,

| — | UIP jauninājumiem ekoloģijas jomā – 35,2 (32,2) milj. EUR, |
| --- | --- |

—

UIP jauninājumiem ekoloģijas jomā – 35,2 (32,2) milj. EUR,

| — | UIP tīkliem – 79,7 (32,0) milj. EUR, |
| --- | --- |

—

UIP tīkliem – 79,7 (32,0) milj. EUR,

| — | Marco Polo programmai – 63,8 (66,9) milj. EUR. |
| --- | --- |

—

Marco Polo programmai – 63,8 (66,9) milj. EUR.

| B) | 15,9 (13,3) milj. EUR (100 % Savienības subsīdija) administratīvajam budžetam, kuru Aģentūra pārvalda autonomi. |
| --- | --- |

B)

15,9 (13,3) milj. EUR (100 % Savienības subsīdija) administratīvajam budžetam, kuru Aģentūra pārvalda autonomi.

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Kopējais darbinieku skaits: 142 (141)

Pagaidu darbinieki: 37 (37) amata vietas štatu sarakstā, no kurām aizņemtas 33 (28) amata vietas

Līgumdarbinieki: 115 (110) plānotās amata vietas, no kurām 109 (113) bija aizņemtas

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| a) | pamatdarbībām:
  119 = 84 % (118 – 84 %); |
| --- | --- |

a)

pamatdarbībām:

119 = 84 % (118 – 84 %);

| b) | administratīviem uzdevumiem:
  23 = 16 % (23 – 16 %). |
| --- | --- |

b)

administratīviem uzdevumiem:

23 = 16 % (23 – 16 %).

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā

Programmā “Saprātīga enerģija Eiropai” (SEE) Aģentūra uzraudzīja 314 kārtējos šīs programmas projektus un noslēdza 62 jaunus dotācijas nolīgumus. 2010. gada priekšlikumu konkursā tika iesniegti 348 priekšlikumi. Aģentūra pirmo reizi organizēja divas līgumslēdzēju sanāksmes, kurās piedalījās vairāk nekā 50 koordinatori, lai viņus apmācītu projekta sākumposmā. Eiropas un valstu informācijas dienas piesaistīja 3 500 dalībnieku, apmēram par 20 % vairāk nekā 2009. gadā. Pirmo reizi Aģentūra bija atbildīga par Eiropas ilgtspējīgas enerģijas nedēļas organizēšanu: tās laikā notika 330 pasākumi jeb pāri par divām reizēm vairāk nekā 2009. gadā. Ārpus Briseles rīkoto Eiropas ilgtspējīgas enerģijas nedēļas pasākumu skaits palielinājās četras reizes un sasniedza 250, Aģentūra attīstīja sadarbību ar medijiem, un šīs tematiskās nedēļas notikumu apskatu plašsaziņas līdzekļos pieminēja vairāk nekā 200 reižu, un Briselē rīkotajos pasākumos vien piedalījās vairāk nekā 6 000 cilvēku. Komisijas vārdā Aģentūra uzsāka vairākas ES komunikācijas iniciatīvas, lai iepazīstinātu ar ilgtspējīgas enerģijas praksi, piemēram, ManagEnergy iniciatīvu, skolu konkursu ES līmenī un “Tīro automobiļu portālu”. Turklāt Aģentūra ieviesa jaunu SEE vizuālo un grafisko noformējumu. Citi pasākumi komunikācijas jomā ietvēra divkārt lielāku nekā 2009. gadā SEE projektu datubāzes apmeklējumu skaitu (1,5 miljoni), elektroniskos paziņojumus, kurus saņēma par 25 % lielāks abonentu skaits nekā iepriekšējā gadā (17 000), izdales lapiņas, brošūras par projektiem, jaunumu apskatus un videomateriālus.

UIP programma. Eiropas Uzņēmumu tīkls apvieno vairāk nekā 580 partnerorganizācijas 47 valstīs, tostarp 27 ES dalībvalstis. Līdz ar projektu vadību saistībā ar 92 līgumiem (īpaši dotācijas nolīgumi) un IPeuropAware projektu Aģentūra ir atbildīga arī par Eiropas Uzņēmumu tīkla darbības nodrošināšanu un IT rīku un datubāzu pārvaldību tīkla partneru interaktīvai saziņai. 2010. gadā sāka darboties jauna publiski pieejama tīmekļa vietne, iekštīkls un tīkla uzziņu vietne, un Aģentūra izraudzījās tehnoloģiju jaunajai Merlin IT sistēmai. Ikgadējā konference Antverpenē, kuru Aģentūra organizēja kopā ar Beļģijas prezidentūru ES, lai līdz ar tīkla partneriem ES līmenī veicinātu pasākumus un politikas virzienus, kas tieši saistīti ar MVU, piesaistīja vairāk nekā 900 dalībnieku, un to apmierinātība pārsniedza 94 %. 2010. gadā mācības apmeklēja vairāk nekā 800 tīkla partneru darbinieku, tika sagatavoti apraksti par 50 veiksmes stāstiem un videomateriāli par trim veiksmes stāstiem, lai publiku iepazīstinātu ar ieguvumiem no tīkla pakalpojumiem; saskaņā ar aplēsēm auditorija bija gandrīz 4,7 miljoni. Lai atbalstītu tīkla projekta efektīvu un produktīvu īstenošanu, Aģentūra optimizēja savu organizatorisko struktūru, un kopš 2010. gada oktobra tai ir jauna struktūrshēma: viena nodaļa sniedz individualizētu atbalstu partneriem saistībā ar darbībām tīklā, bet cita sniedz horizontālu atbalstu visam Eiropas Uzņēmumu tīklam.

Saistībā ar ekoloģisko jauninājumu projektiem jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū Aģentūra uzraudzīja 90 kārtējos projektus un noslēdza 47 jaunus dotācijas nolīgumus. 2010. gadā rīkotajā konkursā iesniedza par 42 % vairāk priekšlikumu (287) nekā 2009. gadā, un par to paziņoja vienā Eiropas un 11 valstu informācijas dienās, kuras apmeklēja vairāk nekā 1 500 cilvēku. Darbu sāka datubāze tiešsaistē ar meklēšanas iespējām, tā sniedz detalizētu informāciju par visiem ekoloģisko jauninājumu projektiem, tai pieslēdzās 109 000 apmeklētāju, un atsevišķas lapas tika skatītas 121 000 reižu. Elektroniski izsūtāmo jaunumu paziņojumu abonentu skaits pieauga par 41 % (7 200). Shēmas popularizēšanas pasākumos ietilpst arī brošūras, izdales lapiņas un video ziņu izlaidumu sagatavošana.

“Marco Polo” programmā Aģentūra uzraudzīja 66 kārtējos šīs programmas projektus un noslēdza 21 līgumu. 2010. gadā rīkotajā konkursā iesniedza 101 priekšlikumu jeb par 44 % vairāk nekā 2009. gadā. Februārī rīkotā Eiropas informācijas diena piesaistīja 346 dalībniekus no 30 valstīm. Programmai veltītajā konferencē Vīnē piedalījās vairāk nekā 180 dalībnieku, plašsaziņas līdzekļi šo pasākumu pieminēja 16 reižu, un lēstais lasītāju skaits ir 1 miljons. Aģentūra popularizē šo programmu arī atjauninātajā programmas tīmekļa vietnē, kurā reģistrēti 430 000 apmeklējumi, elektroniski izsūtāmo jaunumu paziņojumu abonentu skaits ir palielinājies par 15 % (1 500), salīdzinot ar iepriekšējo gadu, un ir sagatavoti divi jauni programmai veltīti videomateriāli. Komunikācijas pasākumos ietilpst arī projektam veltītas brošūras, izdales lapiņas un DVD. Sadarbība ar plašsaziņas līdzekļiem ļāva sagatavot par 25 % vairāk preses materiālu (81) nekā 2009. gadā.

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | Samazinājums par nepilniem 1,5 miljoniem EUR galvenokārt izskaidrojams ar sākotnējās budžeta plānošanas gaitā grūti prognozējamiem faktoriem, piemēram, augstāku personāla mainību un zemāku algu indeksāciju, nekā bija sagaidāms, neziņu par 2009. gada algu pielāgojumu un ar to, ka lielāka darbinieku daļa strādāja nepilnu darba laiku vai bija bērna kopšanas atvaļinājumā. Taču, kā minēts Palātas komentāros, ar šo līdzekļu pārpalikumu radās iespēja segt Aģentūras jaunās ēkas remonta izmaksas, tādējādi samazinot procentu maksājumus. Sākot no 2011. gada, Aģentūra cenšas uzlabot prognozēšanu, ņemot vērā personāla mobilitātes ietekmi uz algu izmaksas mēnešu skaitu. |
| --- | --- |

13.

Samazinājums par nepilniem 1,5 miljoniem EUR galvenokārt izskaidrojams ar sākotnējās budžeta plānošanas gaitā grūti prognozējamiem faktoriem, piemēram, augstāku personāla mainību un zemāku algu indeksāciju, nekā bija sagaidāms, neziņu par 2009. gada algu pielāgojumu un ar to, ka lielāka darbinieku daļa strādāja nepilnu darba laiku vai bija bērna kopšanas atvaļinājumā. Taču, kā minēts Palātas komentāros, ar šo līdzekļu pārpalikumu radās iespēja segt Aģentūras jaunās ēkas remonta izmaksas, tādējādi samazinot procentu maksājumus. Sākot no 2011. gada, Aģentūra cenšas uzlabot prognozēšanu, ņemot vērā personāla mobilitātes ietekmi uz algu izmaksas mēnešu skaitu.

| 14. | Pārgrāmatotās summas attiecas uz saistībām, kuras bija pienācīgi noslēgtas 2010. gada beigās un par kurām rēķini tika izrakstīti 2011. gadā. Salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, galvenais pārgrāmatoto apropriāciju pieaugums ir saistīts ar pārcelšanos uz jaunajām telpām 2010. gada novembrī, ar sekmīga aicinājuma iesniegt priekšlikumus – 2010. gadā tika saņemti par 40 % vairāk priekšlikumu nekā 2009. gadā – novembrī un decembrī veiktās izvērtēšanas izmaksām, kā arī ar rēķiniem saistībā ar līgumiem, kas attiecas uz jauno ex post revīzijas stratēģiju, kuru Aģentūra pakāpeniski ievieš, sākot no 2010. gada. Pārējās budžeta pozīcijās pārgrāmatotajām summām ir pazeminājuma tendence. |
| --- | --- |

14.

Pārgrāmatotās summas attiecas uz saistībām, kuras bija pienācīgi noslēgtas 2010. gada beigās un par kurām rēķini tika izrakstīti 2011. gadā. Salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, galvenais pārgrāmatoto apropriāciju pieaugums ir saistīts ar pārcelšanos uz jaunajām telpām 2010. gada novembrī, ar sekmīga aicinājuma iesniegt priekšlikumus – 2010. gadā tika saņemti par 40 % vairāk priekšlikumu nekā 2009. gadā – novembrī un decembrī veiktās izvērtēšanas izmaksām, kā arī ar rēķiniem saistībā ar līgumiem, kas attiecas uz jauno ex post revīzijas stratēģiju, kuru Aģentūra pakāpeniski ievieš, sākot no 2010. gada. Pārējās budžeta pozīcijās pārgrāmatotajām summām ir pazeminājuma tendence.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/87

---

ZIŅOJUMS

par Pētniecības izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/16

IEVADS

| 1. | Pētniecības izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, izveidoja ar Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmumu 2008/46/EK (1). Aģentūru izveidoja darbam laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, un tās mērķis ir pārvaldīt īpašas Savienības darbības pētniecības jomā (2). 2009. gada 15. jūnijā Eiropas Komisija oficiāli apstiprināja Aģentūras administratīvo un darbības autonomiju. |
| --- | --- |

1.

Pētniecības izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, izveidoja ar Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmumu 2008/46/EK (1). Aģentūru izveidoja darbam laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, un tās mērķis ir pārvaldīt īpašas Savienības darbības pētniecības jomā (2). 2009. gada 15. jūnijā Eiropas Komisija oficiāli apstiprināja Aģentūras administratīvo un darbības autonomiju.

| 2. | Aģentūras 2010. gada administratīvais budžets bija 33,6 miljoni EUR. Gada beigās Aģentūrā strādāja 408 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada administratīvais budžets bija 33,6 miljoni EUR. Gada beigās Aģentūrā strādāja 408 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 (6) 14. pantu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 (6) 14. pantu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Šo ziņojumu 2011. gada 20. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 11, 15.1.2008., 9. lpp.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 1653/2004 (OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.) 25. pants.

7

(8)  Regulas (EK) Nr. 1653/2004 29. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VI sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK) Nr. 1653/2004, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 651/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 15. lpp.).

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 24. maijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 6. jūlijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://ec.europa.eu/research/rea/.

11

---

PIELIKUMS

Pētniecības izpildaģentūra (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 179. un 180. pants) | Savienības mērķis ir stiprināt savus zinātniskos un tehnoloģiskos pamatus, izveidojot Eiropas zinātniskās izpētes telpu, kurā var notikt brīva zinātnieku, eksakto zināšanu un tehnoloģiju apmaiņa, un veicināt savu konkurētspēju, tostarp savas rūpniecības konkurētspēju.
  Šādā nolūkā Savienība visā tās teritorijā atbalsta uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu kvalitatīvo pētījumu un tehnoloģiju izstrādes; tā atbalsta to savstarpējas sadarbības centienus, jo īpaši nolūkā ļaut pētniekiem brīvi sadarboties pāri robežām un uzņēmumiem pilnībā izmantot iekšējā tirgus potenciālu, (...) nosakot kopīgus standartus un likvidējot juridiskus un fiskālus šķēršļus šai sadarbībai.
  Lai sasniegtu šos mērķus, Savienība, papildinot dalībvalstīs veiktās darbības, veic šādas darbības:






  a) | īsteno pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas programmas, veicinot sadarbību ar uzņēmumiem, pētniecības centriem un universitātēm, kā arī to savstarpēju sadarbību; |
| --- | --- | --- |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 179. un 180. pants)

Savienības mērķis ir stiprināt savus zinātniskos un tehnoloģiskos pamatus, izveidojot Eiropas zinātniskās izpētes telpu, kurā var notikt brīva zinātnieku, eksakto zināšanu un tehnoloģiju apmaiņa, un veicināt savu konkurētspēju, tostarp savas rūpniecības konkurētspēju.

Šādā nolūkā Savienība visā tās teritorijā atbalsta uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu kvalitatīvo pētījumu un tehnoloģiju izstrādes; tā atbalsta to savstarpējas sadarbības centienus, jo īpaši nolūkā ļaut pētniekiem brīvi sadarboties pāri robežām un uzņēmumiem pilnībā izmantot iekšējā tirgus potenciālu, (...) nosakot kopīgus standartus un likvidējot juridiskus un fiskālus šķēršļus šai sadarbībai.

Lai sasniegtu šos mērķus, Savienība, papildinot dalībvalstīs veiktās darbības, veic šādas darbības:

a)

īsteno pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas programmas, veicinot sadarbību ar uzņēmumiem, pētniecības centriem un universitātēm, kā arī to savstarpēju sadarbību;

| b) | veicina sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām Savienībā veicamās pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas jomā; |
| --- | --- |

b)

veicina sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām Savienībā veicamās pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas jomā;

| c) | izplata un vairo Savienības sasniegumus pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas jomā; |
| --- | --- |

c)

izplata un vairo Savienības sasniegumus pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas jomā;

| d) | stimulē zinātnieku mācības un mobilitāti Savienībā. |
| --- | --- |

d)

stimulē zinātnieku mācības un mobilitāti Savienībā.

Aģentūras kompetence

(Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmums 2008/46/EK)

Mērķis

Aģentūras mērķis ir efektīvi un produktīvi pārvaldīt programmas, kuras tai uzticētas saskaņā ar 7. pamatprogrammu (PP) (programma “Cilvēki”, darbības MVU vajadzībām programmā “Iespējas”, kā arī jomas, kas saistītas ar drošības un kosmosa tematiem programmā “Sadarbība”), sniegt pētnieku aprindām efektīvus un lietderīgus pakalpojumus un nodrošināt centralizētus 7. PP atbalsta pakalpojumus attiecīgajiem Komisijas dienestiem visās īpašo programmu “Sadarbība”, “Iespējas” un “Cilvēki” jomās.

Lai nodrošinātu programmu efektīvu un produktīvu īstenošanu, Aģentūras kā Eiropas pētniecības telpas veicinātājas mērķis ir uzlabot projektu pārvaldību, nodibināt ciešus kontaktus ar galasaņēmējiem un sniegt plašu informāciju par Eiropas Savienības veiktajām darbībām.

Uzdevumi

Lai pārvaldītu projektus, Aģentūra slēdz un pārvalda dotāciju nolīgumus, tostarp:

| — | sagatavo un publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, |
| --- | --- |

—

sagatavo un publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus,

| — | izvērtē priekšlikumus, |
| --- | --- |

—

izvērtē priekšlikumus,

| — | sagatavo un paraksta dotāciju nolīgumus, |
| --- | --- |

—

sagatavo un paraksta dotāciju nolīgumus,

| — | uzrauga projektu īstenošanu, kā arī pieņem ziņojumus un citus iesniedzamos dokumentus, |
| --- | --- |

—

uzrauga projektu īstenošanu, kā arī pieņem ziņojumus un citus iesniedzamos dokumentus,

| — | veic maksājumus un piedziņas, kā arī piemēro sankcijas vispārējās Finanšu regulas 114. panta 4. punkta nozīmē, īpaši – ja ir konstatētas kļūdas pēc ex post revīzijas galasaņēmēju līmenī, |
| --- | --- |

—

veic maksājumus un piedziņas, kā arī piemēro sankcijas vispārējās Finanšu regulas 114. panta 4. punkta nozīmē, īpaši – ja ir konstatētas kļūdas pēc ex post revīzijas galasaņēmēju līmenī,

| — | nodrošina ex post publicitāti un rezultātu izplatīšanu. |
| --- | --- |

—

nodrošina ex post publicitāti un rezultātu izplatīšanu.

Saistībā ar atbalsta pakalpojumiem 7. pamatprogrammai Aģentūra veic šādus uzdevumus:

| — | sniedz administratīvu atbalstu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanā, |
| --- | --- |

—

sniedz administratīvu atbalstu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanā,

| — | pārvalda priekšlikumu elektronisko saņemšanu, |
| --- | --- |

—

pārvalda priekšlikumu elektronisko saņemšanu,

| — | sniedz atbalstu attālinātai novērtēšanai un novērtēšanai uz vietas, |
| --- | --- |

—

sniedz atbalstu attālinātai novērtēšanai un novērtēšanai uz vietas,

| — | sniedz atbalstu apstiprinājuma vēstuļu un ekspertiem paredzēto maksājumu sagatavošanā, |
| --- | --- |

—

sniedz atbalstu apstiprinājuma vēstuļu un ekspertiem paredzēto maksājumu sagatavošanā,

| — | pārvalda 7. PP dalībnieku centrālo datubāzi (vienreizējas reģistrācijas sistēma (Unique Registration Facility – URF)), kā arī sniedz atbalstu atlasīto saņēmēju finansiālās spējas pārbaudēm, |
| --- | --- |

—

pārvalda 7. PP dalībnieku centrālo datubāzi (vienreizējas reģistrācijas sistēma (Unique Registration Facility – URF)), kā arī sniedz atbalstu atlasīto saņēmēju finansiālās spējas pārbaudēm,

| — | pārvalda pētniecības uzziņu pakalpojumu dienestu. |
| --- | --- |

—

pārvalda pētniecības uzziņu pakalpojumu dienestu.

Pārvaldība

1.   Koordinācijas komiteja

Tajā ir pieci Komisijas iecelti locekļi. Koordinācijas komiteja pieņem Aģentūras organizatorisko struktūru un gada darbības programmu, kad tās ir apstiprinājusi Komisija. Turklāt tā pieņem Aģentūras gada administratīvo budžetu un gada darbības pārskatu.

2.   Direktors

Ieceļ Eiropas Komisija. Direktors kopā ar Koordinācijas komiteju pārvalda Aģentūru, izpilda administratīvo budžetu, izveido vadības un iekšējās kontroles sistēmas, kuras atbilst Aģentūrai uzticēto uzdevumu veikšanai, kā arī sagatavo ziņojumus, kas jāiesniedz Komisijai.

3.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

4.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Administratīvais budžets

33,6 (21,6) miljoni EUR. Administratīvo budžetu Aģentūra izpilda autonomi.

Saskaņā ar Komisijas lēmumu par pilnvaru deleģēšanu Aģentūra izpilda 962,6 (811,2) miljonus EUR saistību apropriācijās un 709 (679) miljonus EUR maksājumu apropriācijās.

Darbinieku skaits 31. decembrī

Pagaidu darbinieku štata vietas: 106 (88) amata vietas štatu sarakstā, no kurām aizpildītas 99 (72) amata vietas

Līgumdarbinieki: plānotas 318 (261) amata vietas, no tām 2010. gada 31. decembrī bija aizpildītas 309 (238)

Kopējais darbinieku skaits: 408 (310), norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| — | programmu īstenošana: 254 (171) |
| --- | --- |

—

programmu īstenošana: 254 (171)

| — | 7. PP atbalsta pakalpojumi: 81 (73) |
| --- | --- |

—

7. PP atbalsta pakalpojumi: 81 (73)

| — | administratīvās un pārvaldības funkcijas: 73 (66) |
| --- | --- |

—

administratīvās un pārvaldības funkcijas: 73 (66)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Programmā “Cilvēki” 2010. gadā tika slēgti deviņi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un pabeigti deviņi novērtējumi. Tika parakstīti 1 670 jauni dotāciju nolīgumi un izpildīti 1 732 maksājumi (izņemot maksājumus par ekspertu veiktajiem novērtējumiem). Pašlaik saskaņā ar šo programmu Aģentūra pārvalda 4 125 (2 495) projektus.

Programmas “Iespējas” MVU darbību jomā tika slēgts viens uzaicinājums iesniegt priekšlikumus un pabeigts viens novērtējums. Tika parakstīti 163 jauni dotāciju nolīgumi un izpildīti 243 maksājumi (izņemot maksājumus par ekspertu veiktajiem novērtējumiem). Pašlaik saistībā ar šo shēmu Aģentūra pārvalda 408 (247) projektus.

Saistībā ar drošības un kosmosa tēmām programmā “Sadarbība” 2010. gadā tika slēgti divi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un pabeigti divi novērtējumi. Tika parakstīti 86 jauni dotāciju nolīgumi un izpildīti 133 maksājumi (izņemot maksājumus par ekspertu veiktajiem novērtējumiem). Pašlaik saistībā ar šīm tēmām Aģentūra pārvalda 153 (78) projektus.

Septītās pamatprogrammas atbalsta pakalpojumiem rezultāti 2010. gadā bija šādi (dati par 2009. gadu attiecas tikai uz laiku no 2009. gada 15. jūnija līdz 31. decembrim):

| — | sniegts atbalsts 88 (64) uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanai, |
| --- | --- |

—

sniegts atbalsts 88 (64) uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanai,

| — | elektroniskajā priekšlikumu iesniegšanas vietnē saņēma 21 766 (13 832) priekšlikumus, |
| --- | --- |

—

elektroniskajā priekšlikumu iesniegšanas vietnē saņēma 21 766 (13 832) priekšlikumus,

| — | noslēgti līgumi ar 3 847 (3 067) ekspertiem novērtēšanas jomā un tika veikti 2 615 (912) maksājumi ekspertiem (saistībā ar programmām, kuras pārvaldīja tikai Aģentūra), |
| --- | --- |

—

noslēgti līgumi ar 3 847 (3 067) ekspertiem novērtēšanas jomā un tika veikti 2 615 (912) maksājumi ekspertiem (saistībā ar programmām, kuras pārvaldīja tikai Aģentūra),

| — | pabeigtas 5 896 (2 795) dalībnieku apstiprināšanas procedūras, |
| --- | --- |

—

pabeigtas 5 896 (2 795) dalībnieku apstiprināšanas procedūras,

| — | nosūtīta 7 171 (3 772) atbilde uz jautājumiem, kurus saņēma Uzziņu pakalpojumu dienests. |
| --- | --- |

—

nosūtīta 7 171 (3 772) atbilde uz jautājumiem, kurus saņēma Uzziņu pakalpojumu dienests.

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 1. | Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Aģentūra ņem vērā Palātas ziņojumu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/93 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/93

---

ZIŅOJUMS

par Veselības un patērētāju izpildaģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/17

IEVADS

| 1. | Veselības un patērētāju izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Luksemburgā, izveidoja ar Komisijas Lēmumu 2004/858/EK (1), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2008/544/EK (2). Aģentūru izveidoja uz laiku no 2005. gada 1. janvāra līdz 2013. gadam, lai pārvaldītu Savienības darbības veselības un patērētāju tiesību aizsardzības jomā (3). |
| --- | --- |

1.

Veselības un patērētāju izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Luksemburgā, izveidoja ar Komisijas Lēmumu 2004/858/EK (1), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2008/544/EK (2). Aģentūru izveidoja uz laiku no 2005. gada 1. janvāra līdz 2013. gadam, lai pārvaldītu Savienības darbības veselības un patērētāju tiesību aizsardzības jomā (3).

| 2. | Aģentūras 2010. gada administratīvais budžets bija 6,8 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 6,4 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 45 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 48 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada administratīvais budžets bija 6,8 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 6,4 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 45 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 48 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (4), kuri ietver finanšu pārskatus (5) un budžeta izpildes pārskatus (6) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (4), kuri ietver finanšu pārskatus (5) un budžeta izpildes pārskatus (6) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 (7) 14. pantu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 (7) 14. pantu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (8). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (9), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (10) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (8). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (9), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (10) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (11) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (11) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (12) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (12) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | III sadaļas (Aģentūras pamatdarbības) izdevumus 1,1 miljona EUR apmērā jeb 59 % uzņemto saistību pārnesa uz 2011. budžeta gadu. Saskaņā ar grāmatvedības informāciju aptuveni 0,8 miljoni EUR pārnesto apropriāciju atbilst parakstītiem līgumiem, kas gada beigās vēl nebija īstenoti. Šāds stāvoklis ir pretrunā budžeta gada pārskata principam, ar kuru saskaņā izdevumi, kuri rodas šādu līgumu parakstīšanas rezultātā, jāsedz no tā finanšu gada budžeta, kurā tie ir radušies. |
| --- | --- |

13.

III sadaļas (Aģentūras pamatdarbības) izdevumus 1,1 miljona EUR apmērā jeb 59 % uzņemto saistību pārnesa uz 2011. budžeta gadu. Saskaņā ar grāmatvedības informāciju aptuveni 0,8 miljoni EUR pārnesto apropriāciju atbilst parakstītiem līgumiem, kas gada beigās vēl nebija īstenoti. Šāds stāvoklis ir pretrunā budžeta gada pārskata principam, ar kuru saskaņā izdevumi, kuri rodas šādu līgumu parakstīšanas rezultātā, jāsedz no tā finanšu gada budžeta, kurā tie ir radušies.

Šo ziņojumu 2011. gada 20. jūlija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Olavi ALA-NISSILÄ.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 369, 16.12.2004., 73. lpp.

1

(2)  OV L 173, 3.7.2008., 27. lpp.

2

(3)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

3

pielikumā

(4)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

4

(5)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

5

(6)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā piezīmes.

6

(7)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

7

(8)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 1653/2004 (OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.) 25. pants.

8

(9)  Regulas (EK) Nr. 1653/2004 29. pants.

9

(10)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VI sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK) Nr. 1653/2004, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 651/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 15. lpp.).

10

(11)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

11

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(12)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 16. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 29. jūnijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://ec.europa.eu/eahc/about/about.html.

12

---

PIELIKUMS

Veselības un patērētāju izpildaģentūra (Luksemburga)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. un 169. pants) | Nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis.
  Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības aizsardzības jautājumos un nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzība, laicīga brīdināšana par tiem un šo draudu apkarošana. Savienība papildina dalībvalstu rīcību, kas mazina narkotiku izraisīto kaitējumu veselībai, arī informējot un veicot profilakses pasākumus.
  Lai atbalstītu patērētāju intereses un nodrošinātu augstu līmeni patērētāju tiesību aizsardzībā, Savienība veicina patērētāju veselības, drošības un ekonomisko interešu aizsardzību, kā arī atbalsta viņu tiesības gūt informāciju, izglītību un apvienoties, lai aizstāvētu savas intereses. |
| --- | --- |
| Aģentūras kompetence | Mērķi







  — | Aģentūra ir atbildīga par to, kā tiek īstenota pārvaldība otrajai Sabiedrības veselības programmai 2008.–2013. gadam (pieņemta ar Lēmumu Nr. 1350/2007/EK) un Patērētāju tiesību aizsardzības programmai 2007.–2013. gadam (pieņemta ar Lēmumu Nr. 1926/2006/EK), kā arī par izglītošanas pasākumiem saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 882/2004 un Direktīvas 2000/29/EK noteikumi. |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. un 169. pants)

Nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis.

Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības aizsardzības jautājumos un nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzība, laicīga brīdināšana par tiem un šo draudu apkarošana. Savienība papildina dalībvalstu rīcību, kas mazina narkotiku izraisīto kaitējumu veselībai, arī informējot un veicot profilakses pasākumus.

Lai atbalstītu patērētāju intereses un nodrošinātu augstu līmeni patērētāju tiesību aizsardzībā, Savienība veicina patērētāju veselības, drošības un ekonomisko interešu aizsardzību, kā arī atbalsta viņu tiesības gūt informāciju, izglītību un apvienoties, lai aizstāvētu savas intereses.

Aģentūras kompetence

Mērķi

—

Aģentūra ir atbildīga par to, kā tiek īstenota pārvaldība otrajai Sabiedrības veselības programmai 2008.–2013. gadam (pieņemta ar Lēmumu Nr. 1350/2007/EK) un Patērētāju tiesību aizsardzības programmai 2007.–2013. gadam (pieņemta ar Lēmumu Nr. 1926/2006/EK), kā arī par izglītošanas pasākumiem saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 882/2004 un Direktīvas 2000/29/EK noteikumi.

| — | Aģentūra pārvalda arī visus posmus īstenošanas pasākumiem, kuri tai uzticēti saskaņā ar Savienības rīcības programmu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.–2008. g.), ko pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Lēmumu Nr. 1786/2002/EK. |
| --- | --- |

—

Aģentūra pārvalda arī visus posmus īstenošanas pasākumiem, kuri tai uzticēti saskaņā ar Savienības rīcības programmu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.–2008. g.), ko pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Lēmumu Nr. 1786/2002/EK.

Uzdevumi

Saskaņā ar turpmāk minētajām Savienības programmām Aģentūra ir atbildīga par šādu uzdevumu izpildi saskaņā ar pilnvarām, kuras tai piešķirtas 2008. gada 9. septembrī pieņemtajā lēmumā (1):

| | Sabiedrības veselības programma 2003.–2008. gadam, Lēmums Nr. 1786/2002/EK; |
| --- | --- |

Sabiedrības veselības programma 2003.–2008. gadam, Lēmums Nr. 1786/2002/EK;

| | Sabiedrības veselības programma 2008.–2013. gadam, Lēmums Nr. 1350/2007/EK; |
| --- | --- |

Sabiedrības veselības programma 2008.–2013. gadam, Lēmums Nr. 1350/2007/EK;

| | Patērētāju tiesību aizsardzības programma 2007.–2013. gadam, Lēmums Nr. 1926/2006/EK; |
| --- | --- |

Patērētāju tiesību aizsardzības programma 2007.–2013. gadam, Lēmums Nr. 1926/2006/EK;

| | mācību pasākumi pārtikas nekaitīguma jomā, Regula (EK) Nr. 882/2004 un Direktīva 2000/29/EK:






  a) | pārvaldīt projektu dzīves cikla visus posmus; |
| --- | --- | --- |

mācību pasākumi pārtikas nekaitīguma jomā, Regula (EK) Nr. 882/2004 un Direktīva 2000/29/EK:

a)

pārvaldīt projektu dzīves cikla visus posmus;

| b) | uzraudzīt saskaņā ar šīm programmām īstenotos projektus un pasākumus, tostarp nepieciešamos posmus; |
| --- | --- |

b)

uzraudzīt saskaņā ar šīm programmām īstenotos projektus un pasākumus, tostarp nepieciešamos posmus;

| c) | vākt, apstrādāt un izplatīt datus un it īpaši apkopot, analizēt un nodot Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu virzīt Savienības programmu un pasākumu īstenošanu, kā arī veicināt koordināciju un sinerģiju ar citām Eiropas Savienības, dalībvalstu vai starptautisko organizāciju programmām; |
| --- | --- |

c)

vākt, apstrādāt un izplatīt datus un it īpaši apkopot, analizēt un nodot Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu virzīt Savienības programmu un pasākumu īstenošanu, kā arī veicināt koordināciju un sinerģiju ar citām Eiropas Savienības, dalībvalstu vai starptautisko organizāciju programmām;

| d) | organizēt sanāksmes, seminārus, pārrunas un mācību pasākumus; |
| --- | --- |

d)

organizēt sanāksmes, seminārus, pārrunas un mācību pasākumus;

| e) | palīdzēt novērtēt programmas ietekmi, īpaši pievēršoties programmu īstenošanas gada un/vai starpposma novērtējumam, un īstenot Komisijas noteikto novērtējumu pēcpārbaudi; |
| --- | --- |

e)

palīdzēt novērtēt programmas ietekmi, īpaši pievēršoties programmu īstenošanas gada un/vai starpposma novērtējumam, un īstenot Komisijas noteikto novērtējumu pēcpārbaudi;

| f) | izplatīt Komisijas plānoto un īstenoto informatīvo pasākumu rezultātus; |
| --- | --- |

f)

izplatīt Komisijas plānoto un īstenoto informatīvo pasākumu rezultātus;

| g) | sniegt vispārējas ziņas par kontroli un pārraudzību; |
| --- | --- |

g)

sniegt vispārējas ziņas par kontroli un pārraudzību;

| h) | piedalīties finansēšanas lēmumu sagatavošanā. |
| --- | --- |

h)

piedalīties finansēšanas lēmumu sagatavošanā.

Pārvaldība

1.   Koordinācijas komiteja

Pieci Eiropas Komisijas iecelti locekļi. Koordinācijas komitejas locekļus ieceļ uz diviem gadiem.

Tā pieņem Aģentūras gada darba programmu pēc tam, kad to ir apstiprinājusi Eiropas Komisija. Tā pieņem arī Aģentūras administratīvo budžetu un gada darbības pārskatu.

2.   Direktors

Ieceļ Eiropas Komisija uz četriem gadiem

3.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

4.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Galīgais budžets

2010. gadā Aģentūras administratīvais budžets bija 6,77 milj. EUR.

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

2010. gada 31. decembrī Aģentūrā bija 45 štata darbinieki, no tiem 11 pagaidu darbinieki un 34 līgumdarbinieki.

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

1.   To dotācijas nolīgumu uzraudzība, kuri noslēgti saskaņā ar Sabiedrības veselības programmas (2003.–2008. g.) ietvaros rīkoto konkursu procedūru 2005., 2006., 2007., 2008. un 2009. gadā; sekmīgi pabeigtas sarunas par dotācijām saistībā ar 2009. gada konkursu procedūru, tostarp projektiem, konferencēm, darbības dotācijām un kopīgām darbībām, un īstenota 2010. gada konkursu procedūra. 2008. gada konkursu procedūras rezultātā un saistībā ar Patērētāju tiesību aizsardzības programmas 2007.–2013. gadam rīkotajiem konkursiem piešķirto dotāciju un noslēgto līgumu pabeigšana, kā arī 2007., 2008. un 2009. gada konkursu procedūrā noslēgto līgumu uzraudzība saistībā ar iniciatīvu “Labākas mācības, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu”.

2.1.   Sabiedrības veselības programmas darba programma

| — | 2010. gada konkursa rīkošana saistībā ar Sabiedrības veselības programmu. Tika saņemti 177 priekšlikumi, no kuriem 115 bija projektu pieteikumi, 10 – kopīgu darbību pieteikumi, 25 – darbības dotāciju pieteikumi un 27 – konferenču rīkošanas pieteikumi. |
| --- | --- |

—

2010. gada konkursa rīkošana saistībā ar Sabiedrības veselības programmu. Tika saņemti 177 priekšlikumi, no kuriem 115 bija projektu pieteikumi, 10 – kopīgu darbību pieteikumi, 25 – darbības dotāciju pieteikumi un 27 – konferenču rīkošanas pieteikumi.

| — | Ar starptautiskām organizācijām noslēgtu līgumu pārvaldība, tostarp to projektu vadība, kurus Aģentūrai nodeva Veselības un patērētāju ĢD. |
| --- | --- |

—

Ar starptautiskām organizācijām noslēgtu līgumu pārvaldība, tostarp to projektu vadība, kurus Aģentūrai nodeva Veselības un patērētāju ĢD.

| — | Sabiedrības veselības programmas 2010. gada darba programmas konkursu rīkošana un līgumu slēgšana. Deviņus konkursus rīkoja Veselības un patērētāju ĢD vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Sabiedrības veselības programmas 2010. gada darba programmas konkursu rīkošana un līgumu slēgšana. Deviņus konkursus rīkoja Veselības un patērētāju ĢD vajadzībām.

| — | Tika sarīkotas ekspertu tikšanās. Projektu koordinatoriem rīkoja divus seminārus. Tikšanās ar valstu koordinācijas centru pārstāvjiem notika divreiz gadā. Saistībā ar EUPHA konferenci Aģentūra kopā ar Veselības un patērētāju ĢD rīkoja semināru par ES pievienoto vērtību līdzfinansētajos sabiedrības veselības projektos. Semināra rīkošanas mērķis bija izplatīt galvenos jēdzienus/idejas, kuras būs turpmāko konkursu neatņemama sastāvdaļa. Sadarbībā ar Veselības un patērētāju ĢD un Beļģijas prezidentūru decembra sākumā Briselē tika rīkots seminārs, kurā piedalījās Veselības un patērētāju ĢD ekspertu grupa telpu gaisa kvalitātes jautājumos, vides veselības projektu koordinatori un dalībvalstu pārstāvji. 2010. gada decembrī tika rīkots seminārs par ES līdzfinansēto sabiedrības veselības projektu sniegtajiem pierādījumiem, kurus tieši izmanto ES, valstu, reģionālās un vietējās politikas veidošanā. |
| --- | --- |

—

Tika sarīkotas ekspertu tikšanās. Projektu koordinatoriem rīkoja divus seminārus. Tikšanās ar valstu koordinācijas centru pārstāvjiem notika divreiz gadā. Saistībā ar EUPHA konferenci Aģentūra kopā ar Veselības un patērētāju ĢD rīkoja semināru par ES pievienoto vērtību līdzfinansētajos sabiedrības veselības projektos. Semināra rīkošanas mērķis bija izplatīt galvenos jēdzienus/idejas, kuras būs turpmāko konkursu neatņemama sastāvdaļa. Sadarbībā ar Veselības un patērētāju ĢD un Beļģijas prezidentūru decembra sākumā Briselē tika rīkots seminārs, kurā piedalījās Veselības un patērētāju ĢD ekspertu grupa telpu gaisa kvalitātes jautājumos, vides veselības projektu koordinatori un dalībvalstu pārstāvji. 2010. gada decembrī tika rīkots seminārs par ES līdzfinansēto sabiedrības veselības projektu sniegtajiem pierādījumiem, kurus tieši izmanto ES, valstu, reģionālās un vietējās politikas veidošanā.

2.2.   Patērētāju tiesību aizsardzības programmas darba programma

| — | Konkursi. 2010. gadā tika rīkoti septiņi konkursi. |
| --- | --- |

—

Konkursi. 2010. gadā tika rīkoti septiņi konkursi.

| — | Amatpersonu apmaiņa (Vispārējā produktu drošības direktīva / Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā). Aģentūra līdzfinansēja 22 dotācijas, kas deva iespēju par īstenošanu atbildīgajām amatpersonām no LT, SI, FR, SK, AT, EE, DE, ES un CY dalīties pieredzē un zināšanās par to, kā ar sadarbības partneriem īstenota Direktīva 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību un Regula (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (īstenošanas partneri ir no UK, DE, AT, CY, PT, SK, ES, IT, FR, BE un NL). |
| --- | --- |

—

Amatpersonu apmaiņa (Vispārējā produktu drošības direktīva / Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā). Aģentūra līdzfinansēja 22 dotācijas, kas deva iespēju par īstenošanu atbildīgajām amatpersonām no LT, SI, FR, SK, AT, EE, DE, ES un CY dalīties pieredzē un zināšanās par to, kā ar sadarbības partneriem īstenota Direktīva 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību un Regula (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (īstenošanas partneri ir no UK, DE, AT, CY, PT, SK, ES, IT, FR, BE un NL).

| — | Kopīgas darbības (Vispārējā produktu drošības direktīva / Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā). Aģentūra līdzfinansēja projektu, kura mērķis bija dot iespēju dalībvalstīm apmainīties pieredzē par labāko praksi un to īstenot, tādējādi uzlabojot pārrobežu sadarbību un palielinot patēriņa produktu drošumu. Īstenoja tirgus uzraudzības pasākumus saistībā ar konkrētām precēm: pārtiku atdarinošiem bērnu uzmanību piesaistošiem produktiem, bērnu svētku tērpiem, lāzerrādītājiem, kāpnēm un viegli pamanāmu apģērbu un aksesuāriem. |
| --- | --- |

—

Kopīgas darbības (Vispārējā produktu drošības direktīva / Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā). Aģentūra līdzfinansēja projektu, kura mērķis bija dot iespēju dalībvalstīm apmainīties pieredzē par labāko praksi un to īstenot, tādējādi uzlabojot pārrobežu sadarbību un palielinot patēriņa produktu drošumu. Īstenoja tirgus uzraudzības pasākumus saistībā ar konkrētām precēm: pārtiku atdarinošiem bērnu uzmanību piesaistošiem produktiem, bērnu svētku tērpiem, lāzerrādītājiem, kāpnēm un viegli pamanāmu apģērbu un aksesuāriem.

| — | Darbības dotācijas Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības organizācijām. Saistībā ar konkursu par darbības dotācijām Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības organizācijām un patērētāju organizācijām standartizācijas procesā Aģentūra parakstīja partnerības dotāciju nolīgumus ar Eiropas Patērētāju organizāciju (Bureau Européen des Unions de Consommateurs) un Eiropas Asociāciju patērētāju pārstāvības koordinācijai standartizācijā (European Association for the Coordination of Consumer Representation in Standardisation). |
| --- | --- |

—

Darbības dotācijas Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības organizācijām. Saistībā ar konkursu par darbības dotācijām Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības organizācijām un patērētāju organizācijām standartizācijas procesā Aģentūra parakstīja partnerības dotāciju nolīgumus ar Eiropas Patērētāju organizāciju (Bureau Européen des Unions de Consommateurs) un Eiropas Asociāciju patērētāju pārstāvības koordinācijai standartizācijā (European Association for the Coordination of Consumer Representation in Standardisation).

| — | ECC-Net. Publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saistībā ar finanšu ieguldījumu Eiropas patērētāju centros. Tā rezultātā Aģentūra parakstīja 28 dotācijas nolīgumus. |
| --- | --- |

—

ECC-Net. Publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saistībā ar finanšu ieguldījumu Eiropas patērētāju centros. Tā rezultātā Aģentūra parakstīja 28 dotācijas nolīgumus.

| — | Konkursi. Tika rīkoti konkursi un četri īpašu pakalpojumu pieprasījumi. |
| --- | --- |

—

Konkursi. Tika rīkoti konkursi un četri īpašu pakalpojumu pieprasījumi.

| — | Eiropas skolas dienasgrāmata. Europa dienasgrāmata ir skolas dienasgrāmata vidusskolēniem. Tā paredzēta kā rīks mājasdarbiem un citām ar skolu saistītām piezīmēm. Vairāki Komisijas ģenerāldirektorāti un citas ES iestādes piedalās satura izstrādē un finansējumā. 2010. gadā tika piešķirts un parakstīts pamatlīgums ar līgumslēdzēju Generation Europe Foundation par 2011./2012. mācību gada Europa dienasgrāmatas un skolotāja rokasgrāmatas izstrādi, drukāšanu un izplatīšanu. Kā pamatlīguma pārvaldītāja Aģentūra koordinēja un uzraudzīja šā projekta īstenošanu: tā apstiprināja 21 līgumu, ko bija sagatavojuši dažādi Komisijas ģenerāldirektorāti un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja. |
| --- | --- |

—

Eiropas skolas dienasgrāmata. Europa dienasgrāmata ir skolas dienasgrāmata vidusskolēniem. Tā paredzēta kā rīks mājasdarbiem un citām ar skolu saistītām piezīmēm. Vairāki Komisijas ģenerāldirektorāti un citas ES iestādes piedalās satura izstrādē un finansējumā. 2010. gadā tika piešķirts un parakstīts pamatlīgums ar līgumslēdzēju Generation Europe Foundation par 2011./2012. mācību gada Europa dienasgrāmatas un skolotāja rokasgrāmatas izstrādi, drukāšanu un izplatīšanu. Kā pamatlīguma pārvaldītāja Aģentūra koordinēja un uzraudzīja šā projekta īstenošanu: tā apstiprināja 21 līgumu, ko bija sagatavojuši dažādi Komisijas ģenerāldirektorāti un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja.

| — | DOLCETA ir tiešsaistes patērētāju izglītības rīks iedzīvotājiem 27 dalībvalstīs. Konkursu par šo pakalpojumu izsludināja 2010. gadā. |
| --- | --- |

—

DOLCETA ir tiešsaistes patērētāju izglītības rīks iedzīvotājiem 27 dalībvalstīs. Konkursu par šo pakalpojumu izsludināja 2010. gadā.

| — | Patērētāju tirgus pētījumi. Tika parakstīti trīs īpaši līgumi saistībā ar patērētāju tirgus pētījumu pamatlīgumu, kā arī līgums par tirgus uzraudzības apsekojumu par 51 patērētāju tirgu. |
| --- | --- |

—

Patērētāju tirgus pētījumi. Tika parakstīti trīs īpaši līgumi saistībā ar patērētāju tirgus pētījumu pamatlīgumu, kā arī līgums par tirgus uzraudzības apsekojumu par 51 patērētāju tirgu.

2.3.   Programmas “Labākas mācības, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu” darba programma

| — | Veselības un patērētāju ĢD nodoto līgumu uzraudzība saistībā ar projektiem, par kuriem līgumi parakstīti saskaņā ar 2007. un 2008. gada konkursa procedūru, un 2009. gada konkursa rezultātā parakstītajiem līgumiem. Saskaņā ar nolīgumu ar Veselības un patērētāju ĢD Aģentūrai nodeva sešus līgumus, kuri bija parakstīti programmas “Labākas mācības, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu” ietvaros. Aģentūra uzraudzīja programmas, kuras bija definētas septiņos jaunos līgumos, kuri bija slēgti saskaņā ar 2009. gada konkursu procedūru. |
| --- | --- |

—

Veselības un patērētāju ĢD nodoto līgumu uzraudzība saistībā ar projektiem, par kuriem līgumi parakstīti saskaņā ar 2007. un 2008. gada konkursa procedūru, un 2009. gada konkursa rezultātā parakstītajiem līgumiem. Saskaņā ar nolīgumu ar Veselības un patērētāju ĢD Aģentūrai nodeva sešus līgumus, kuri bija parakstīti programmas “Labākas mācības, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu” ietvaros. Aģentūra uzraudzīja programmas, kuras bija definētas septiņos jaunos līgumos, kuri bija slēgti saskaņā ar 2009. gada konkursu procedūru.

| — | 2010. gada konkursu rīkošana un līgumu slēgšana. Mācību programmām pieejamais budžets: EUR 13 320 000. Tika izsludināti 10 konkursi jeb uzaicinājumi piedalīties konkursā. |
| --- | --- |

—

2010. gada konkursu rīkošana un līgumu slēgšana. Mācību programmām pieejamais budžets: EUR 13 320 000. Tika izsludināti 10 konkursi jeb uzaicinājumi piedalīties konkursā.

3.   Informācijas sagatavošana un izplatīšana par Sabiedrības veselības programmu, Patērētāju tiesību aizsardzības programmu, programmas “Labākas mācības, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu” finansētiem projektiem un Aģentūras darbībām 2010. gadā.

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

(1)  Komisijas 2008. gada 9. septembra lēmums par pilnvaru deleģēšanu Aģentūrai.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | Aģentūra ņem vērā Palātas konstatējumus par to, ka pārnestās apropriācijas, it īpaši Aģentūras darbības budžeta III sadaļā, turpmāk jāsamazina. Lai panāktu šā uzdevuma izpildi, Aģentūra turpmāk pārskatīs budžeta plānošanas un ziņošanas rīku un sāks īstenot darba programmas darbības gada sākumā. Tā rezultātā veikto maksājumu appropriāciju daļa būs augstāka gada beigās. |
| --- | --- |

13.

Aģentūra ņem vērā Palātas konstatējumus par to, ka pārnestās apropriācijas, it īpaši Aģentūras darbības budžeta III sadaļā, turpmāk jāsamazina. Lai panāktu šā uzdevuma izpildi, Aģentūra turpmāk pārskatīs budžeta plānošanas un ziņošanas rīku un sāks īstenot darba programmas darbības gada sākumā. Tā rezultātā veikto maksājumu appropriāciju daļa būs augstāka gada beigās.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/100 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/100

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Dzelzceļa aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/18

IEVADS

| 1. | Eiropas Dzelzceļa aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Lillē un Valensjēnā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004 (1). Aģentūras mērķis ir paaugstināt dzelzceļa sistēmu savstarpējās izmantojamības līmeni un izstrādāt kopēju pieeju drošībai, lai sekmētu konkurētspējīgākas Eiropas dzelzceļa nozares izveidi un garantētu augsta līmeņa drošību (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Dzelzceļa aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Lillē un Valensjēnā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004 (1). Aģentūras mērķis ir paaugstināt dzelzceļa sistēmu savstarpējās izmantojamības līmeni un izstrādāt kopēju pieeju drošībai, lai sekmētu konkurētspējīgākas Eiropas dzelzceļa nozares izveidi un garantētu augsta līmeņa drošību (2).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 24,1 miljons EUR (iepriekšējā gadā –21 miljons EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 142 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 127 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 24,1 miljons EUR (iepriekšējā gadā –21 miljons EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 142 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 127 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Aģentūras gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Uz 2011. gadu pārnesa apropriācijas 5,5 miljonu EUR vērtībā, un 4,3 miljoni EUR (78 %) attiecas uz precēm un pakalpojumiem, kas jāsniedz 2011. gadā. Tik liels pārnesums ir pretrunā gada pārskata principam. |
| --- | --- |

13.

Uz 2011. gadu pārnesa apropriācijas 5,5 miljonu EUR vērtībā, un 4,3 miljoni EUR (78 %) attiecas uz precēm un pakalpojumiem, kas jāsniedz 2011. gadā. Tik liels pārnesums ir pretrunā gada pārskata principam.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 220, 21.6.2004., 3. lpp.

1

(2)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātiem un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.) 33. pants.

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 15. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 4. jūlijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai www.era.europa.eu.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Dzelzceļa aģentūra (Lille un Valensjēna)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. panta 1. punkts) | “Lai īstenotu 90. pantu, kā arī ievērojot transporta nozares īpatnības, Padome pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru nosaka:






  a) | kopīgus noteikumus, ko piemēro starptautiskiem pārvadājumiem uz kādu dalībvalsti vai no tās, vai cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. panta 1. punkts)

“Lai īstenotu 90. pantu, kā arī ievērojot transporta nozares īpatnības, Padome pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru nosaka:

a)

kopīgus noteikumus, ko piemēro starptautiskiem pārvadājumiem uz kādu dalībvalsti vai no tās, vai cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm;

| b) | nosacījumus, ar kādiem pārvadātāji, kas nav attiecīgās dalībvalsts rezidenti, tajā drīkst sniegt pārvadāšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

nosacījumus, ar kādiem pārvadātāji, kas nav attiecīgās dalībvalsts rezidenti, tajā drīkst sniegt pārvadāšanas pakalpojumus;

| c) | pasākumus, kas pastiprina transporta drošību; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas pastiprina transporta drošību;

| d) | citus attiecīgus noteikumus.” |
| --- | --- |

d)

citus attiecīgus noteikumus.”

Aģentūras kompetence

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 881/2004)

Mērķi

Tehniskos jautājumos veicināt tādu Savienības tiesību aktu ieviešanu, kas vērsti uz:

| — | dzelzceļa nozares konkurences uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

dzelzceļa nozares konkurences uzlabošanu,

| — | kopējas pieejas izstrādi Eiropas dzelzceļa sistēmas drošībai, |
| --- | --- |

—

kopējas pieejas izstrādi Eiropas dzelzceļa sistēmas drošībai,

lai sniegtu ieguldījumu Eiropas dzelzceļa telpas bez robežām izveidē un augsta līmeņa drošības garantēšanā.

Uzdevumi

1.   Adresēt ieteikumus Komisijai par:

| — | kopīgām drošības metodēm un kopīgiem drošības mērķiem, kas paredzēti Dzelzceļa drošības direktīvā (2004/49/EK), |
| --- | --- |

—

kopīgām drošības metodēm un kopīgiem drošības mērķiem, kas paredzēti Dzelzceļa drošības direktīvā (2004/49/EK),

| — | drošības sertifikātiem un pasākumiem drošības jomā, |
| --- | --- |

—

drošības sertifikātiem un pasākumiem drošības jomā,

| — | dzelzceļa savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju izstrādi, |
| --- | --- |

—

dzelzceļa savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju izstrādi,

| — | savstarpējās izmantojamības uzraudzību, |
| --- | --- |

—

savstarpējās izmantojamības uzraudzību,

| — | tehniskās apkopes darbnīcu sertifikāciju, |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes darbnīcu sertifikāciju,

| — | profesionālo kompetenci, |
| --- | --- |

—

profesionālo kompetenci,

| — | ritošā sastāva reģistrāciju. |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva reģistrāciju.

2.   Sniegt atzinumus par:

| — | valsts drošības noteikumiem, |
| --- | --- |

—

valsts drošības noteikumiem,

| — | pilnvaroto iestāžu darbības kvalitātes uzraudzību, |
| --- | --- |

—

pilnvaroto iestāžu darbības kvalitātes uzraudzību,

| — | Eiropas dzelzceļu tīkla savstarpējo izmantojamību. |
| --- | --- |

—

Eiropas dzelzceļu tīkla savstarpējo izmantojamību.

3.   Koordinēt valsts iestādes

Valstu drošības iestāžu un izmeklēšanas iestāžu koordinēšana (saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 17. un 21. pantu).

4.   Publikācijas un datubāzes

| — | Ziņojums par drošības ievērošanu (reizi divos gados), |
| --- | --- |

—

Ziņojums par drošības ievērošanu (reizi divos gados),

| — | ziņojums par savstarpējās izmantojamības virzību (reizi divos gados), |
| --- | --- |

—

ziņojums par savstarpējās izmantojamības virzību (reizi divos gados),

| — | drošības dokumentu publiskā datubāze, |
| --- | --- |

—

drošības dokumentu publiskā datubāze,

| — | publisks reģistrs ar dokumentiem par savstarpējo izmantojamību. |
| --- | --- |

—

publisks reģistrs ar dokumentiem par savstarpējo izmantojamību.

Pārvaldība

1.   Valde

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, četri pārstāvji no Komisijas un seši pārstāvji bez balsstiesībām no attiecīgās profesionālās nozares

2.   Direktors

Ieceļ valde pēc Komisijas priekšlikuma

3.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

4.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

24 (21) miljoni EUR

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Amata vietas štatu sarakstā: 139 (124)

2010. gada 31. decembrī aizņemtās amata vietas: 133 (113)

Pārējie darbinieki: 15 (14)

Kopējais darbinieku skaits: 148 (127), no tiem norīkoti šādu pienākumu veikšanai:

| — | pamatdarbībām: 101 (84) |
| --- | --- |

—

pamatdarbībām: 101 (84)

| — | administrācijā: 47 (43) |
| --- | --- |

—

administrācijā: 47 (43)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā

Ieteikumi par drošības sertifikāciju, tostarp pāreju uz vienotu Savienības drošības sertifikātu, ieteikumi par Savienības parauga vilciena vadītāja apliecību un šo apliecību reģistru, kā arī tehniskās apkopes darbnīcu un apkopes dienestu sertifikācija.

Ieteikumi attiecībā uz drošības noteikumiem, tostarp novērtējums par to, kā valsts drošības noteikumi ir darīti pieejami, pārbaudīta Dzelzceļa drošības direktīvas transponēšana dalībvalstīs.

Ieteikumi attiecībā uz ziņošanu par drošību, tostarp kopīgiem drošības rādītājiem, drošības iestāžu un izmeklēšanas dienestu darba koordinēšana un ziņošana par dalībvalstīs veiktajiem dzelzceļa drošības pasākumiem.

Ieteikumi par drošības novērtēšanu, tostarp kopīgām drošības metodēm.

Ieteikumu projekts dzelzceļa savstarpējās izmantojamības tehniskajām specifikācijām un to pārskatīšana. Attiecināmības paplašināšanas novērtējums un kļūdu labojums.

Publicēts ziņojums par dzelzceļa drošību.

Tehniskie atzinumi par valstu tiesību aktiem un pilnvaroto iestāžu darbības uzraudzība.

Vairāku savstarpējas izmantojamības un drošības reģistru izveide un uzturēšana.

Aģentūra darbojas kā par sistēmu atbildīgā iestāde un uzrauga izmaiņas Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmā (ERTMS) un palīdz Komisijai vērtēt ERTMS projektus.

Aģentūra izstrādāja un sagatavoja valsts noteikumu atsauces dokumentu dzelzceļa transportlīdzekļu atļaujām un izstrādāja klasifikāciju šo atļauju savstarpējai ekvivalencei un atzīšanai.

Visiem ieteikumiem pievienots ietekmes novērtējums.

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 13. | Aģentūra šobrīd analizē iespēju noslēgt pētījumu pamatlīgumus, kā rezultātā tā noteiktus līgumus varētu parakstīt daudz agrāk pēc budžeta pieņemšanas. Turklāt, kas attiecas uz 2011. un 2012. gadu, Aģentūra pārskata sava budžeta prognozes, lai tās labāk pielāgotu reālajām vajadzībām un lai optimizētu sava budžeta līdzekļu izlietojumu. |
| --- | --- |

13.

Aģentūra šobrīd analizē iespēju noslēgt pētījumu pamatlīgumus, kā rezultātā tā noteiktus līgumus varētu parakstīt daudz agrāk pēc budžeta pieņemšanas. Turklāt, kas attiecas uz 2011. un 2012. gadu, Aģentūra pārskata sava budžeta prognozes, lai tās labāk pielāgotu reālajām vajadzībām un lai optimizētu sava budžeta līdzekļu izlietojumu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/106 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/106

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Iestādes atbildēm

2011/C 366/19

IEVADS

| 1. | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk tekstā – “Iestāde”), kura atrodas Parmā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002 (1). Tās galvenie uzdevumi ir sniegt zinātnisku informāciju, kas vajadzīga Savienības tiesību aktu izstrādei, vākt un analizēt datus, kas ļauj aprakstīt un kontrolēt riskus, kā arī sniegt neatkarīgu informāciju par šiem riskiem (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk tekstā – “Iestāde”), kura atrodas Parmā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002 (1). Tās galvenie uzdevumi ir sniegt zinātnisku informāciju, kas vajadzīga Savienības tiesību aktu izstrādei, vākt un analizēt datus, kas ļauj aprakstīt un kontrolēt riskus, kā arī sniegt neatkarīgu informāciju par šiem riskiem (2).

| 2. | Iestādes 2010. gada budžets bija 74,7 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 71,4 miljoni EUR). Gada beigās Iestādē strādāja 433 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 407 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Iestādes 2010. gada budžets bija 74,7 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 71,4 miljoni EUR). Gada beigās Iestādē strādāja 433 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 407 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Iestādes gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Iestādes gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Iestādes kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Iestādes finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Iestādes kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Iestādes finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Iestādes gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Iestādes gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Iestādes gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Iestādes finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Iestādes finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Iestādes gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Iestādes finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Iestādes finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Iestādes 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Iestādes 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

CITI JAUTĀJUMI

| 13. | Valdes locekļu interešu deklarācijas pārbauda priekšsēdētājs ar savu vietnieku palīdzību. Šis pārbaudes process nav pietiekami stingrs un detalizēti izstrādāts. Līdzīgos gadījumos piemēro atšķirīgas pieejas interešu konflikta jautājumu risināšanai. Ir iespējams uzlabot šīs procedūras pilnīgumu un pārredzamību. |
| --- | --- |

13.

Valdes locekļu interešu deklarācijas pārbauda priekšsēdētājs ar savu vietnieku palīdzību. Šis pārbaudes process nav pietiekami stingrs un detalizēti izstrādāts. Līdzīgos gadījumos piemēro atšķirīgas pieejas interešu konflikta jautājumu risināšanai. Ir iespējams uzlabot šīs procedūras pilnīgumu un pārredzamību.

| 14. | Revidenti konstatēja nepilnības dažās darbā pieņemšanas procedūrās: nebija ievērota rakstisko pārbaudījumu anonimitāte, par vajadzīgo punktu skaitu atlases procesa dažādo posmu turpināšanai lēma pēc novērtēšanas procesa sākuma, un izmantotie kritēriji bija neskaidri. Šie jautājumi apdraud darbā pieņemšanas procesa pārredzamību. |
| --- | --- |

14.

Revidenti konstatēja nepilnības dažās darbā pieņemšanas procedūrās: nebija ievērota rakstisko pārbaudījumu anonimitāte, par vajadzīgo punktu skaitu atlases procesa dažādo posmu turpināšanai lēma pēc novērtēšanas procesa sākuma, un izmantotie kritēriji bija neskaidri. Šie jautājumi apdraud darbā pieņemšanas procesa pārredzamību.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  Iestādes kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.) 33. pants.

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Iestādes finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 16. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 1. jūlijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://www.efsa.europa.eu/EFSA/AboutEfsa/HowWeWork/Funding/efsa_locale-1178620753812_Accounts.htm.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (Parma)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu | Informācijas vākšana







  — | Brīva preču aprite (Līguma 37. pants) |
| --- | --- | --- |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

Informācijas vākšana

—

Brīva preču aprite (Līguma 37. pants)

| — | Ieguldījums veselības un drošības augsta līmeņa aizsardzībā un vides un patērētāju tiesību aizsardzībā, ņemot vērā visus atklājumus, kas pamatojas uz zinātnes faktiem (Līguma 95. pants) |
| --- | --- |

—

Ieguldījums veselības un drošības augsta līmeņa aizsardzībā un vides un patērētāju tiesību aizsardzībā, ņemot vērā visus atklājumus, kas pamatojas uz zinātnes faktiem (Līguma 95. pants)

| — | Kopējā tirdzniecības politika (Līguma 133. pants) |
| --- | --- |

—

Kopējā tirdzniecības politika (Līguma 133. pants)

Iestādes kompetence

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002)

Mērķi

| — | Sniegt zinātniskus atzinumus un zinātnisku un tehnisku atbalstu attiecībā uz tiesību aktiem un politiku visās jomās, kam ir tieša vai netieša ietekme uz pārtikas un barības nekaitīgumu, |
| --- | --- |

—

Sniegt zinātniskus atzinumus un zinātnisku un tehnisku atbalstu attiecībā uz tiesību aktiem un politiku visās jomās, kam ir tieša vai netieša ietekme uz pārtikas un barības nekaitīgumu,

| — | sniegt neatkarīgu informāciju par riskiem attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, |
| --- | --- |

—

sniegt neatkarīgu informāciju par riskiem attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu,

| — | veicināt augstu cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmeni, |
| --- | --- |

—

veicināt augstu cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmeni,

| — | vākt un analizēt datus, lai raksturotu un uzraudzītu risku. |
| --- | --- |

—

vākt un analizēt datus, lai raksturotu un uzraudzītu risku.

Uzdevumi

| — | Sniegt zinātniskus atzinumus un veikt zinātniskus pētījumus, |
| --- | --- |

—

Sniegt zinātniskus atzinumus un veikt zinātniskus pētījumus,

| — | sekmēt vienotu riska novērtējuma metodoloģiju, |
| --- | --- |

—

sekmēt vienotu riska novērtējuma metodoloģiju,

| — | palīdzēt Komisijai, |
| --- | --- |

—

palīdzēt Komisijai,

| — | meklēt, analizēt un apkopot vajadzīgos zinātniskos un tehniskos datus, |
| --- | --- |

—

meklēt, analizēt un apkopot vajadzīgos zinātniskos un tehniskos datus,

| — | identificēt un raksturot potenciālos riskus, |
| --- | --- |

—

identificēt un raksturot potenciālos riskus,

| — | izveidot līdzīgā jomā strādājošo organizāciju sadarbības tīklu, |
| --- | --- |

—

izveidot līdzīgā jomā strādājošo organizāciju sadarbības tīklu,

| — | sniegt zinātnisko un tehnisko palīdzību krīzes situāciju pārvaldīšanā, |
| --- | --- |

—

sniegt zinātnisko un tehnisko palīdzību krīzes situāciju pārvaldīšanā,

| — | uzlabot starptautisko sadarbību, |
| --- | --- |

—

uzlabot starptautisko sadarbību,

| — | sniegt sabiedrībai un ieinteresētajām personām ticamu, objektīvu un viegli saprotamu informāciju, |
| --- | --- |

—

sniegt sabiedrībai un ieinteresētajām personām ticamu, objektīvu un viegli saprotamu informāciju,

| — | piedalīties Komisijas ātrās reaģēšanas sistēmā. |
| --- | --- |

—

piedalīties Komisijas ātrās reaģēšanas sistēmā.

Pārvaldība

1.   Valde

Sastāvs

14 locekļi, kurus Padome ieceļ sadarbībā ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, un viens Komisijas pārstāvis.

Uzdevums

Pieņemt darba programmu un budžetu un nodrošināt to izpildi

2.   Izpilddirektors

Ieceļ valde, izvēloties no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta, pēc uzklausīšanas Eiropas Parlamentā

3.   Konsultatīvā padome

Sastāvs

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts

Uzdevums

Sniegt konsultācijas izpilddirektoram

4.   Zinātniskā komiteja un zinātnes ekspertu grupas

Izstrādāt Iestādes zinātniskos atzinumus

5.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

6.   Iekšējā revīzija

Iestādes iekšējās revīzijas darbinieki

Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

7.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Iestādei pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

74,7 (71,4) miljoni EUR, no tiem Eiropas Savienības subsīdija 100 % (100 %)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Plānotais amata vietu skaits štatu sarakstā: 355 (355), aizņemtās amata vietas:

330 (326) darbinieki (pagaidu darbinieki un ierēdņi)

Pārējie darbinieki: 103 (81) (līgumdarbinieki, norīkotie valstu eksperti)

Kopējais darbinieku skaits: 433 (407), no tiem:

| | pamatdarbībām: 323 (324) |
| --- | --- |

pamatdarbībām: 323 (324)

| | administrācijā: 110 (83) |
| --- | --- |

administrācijā: 110 (83)

Līdz 2010. gada 31. decembrim bija nosūtīta 21 darba piedāvājuma vēstule, tātad kopējais darbinieku skaits bija 454.

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Zinātniskie rezultāti un ar tiem saistītās publikācijas 2010. gadā (2009. g.)
   (1)

1. pasākums.   Zinātnisku atzinumu un ieteikumu sniegšana un riska novērtēšanas pieejas

| — | Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas norādījumi: 2 (6) |
| --- | --- |

—

Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas norādījumi: 2 (6)

| — | Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas atzinumi: 48 (72) |
| --- | --- |

—

Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas atzinumi: 48 (72)

| — | Iestādes zinātniskie ziņojumi: 5 (3) |
| --- | --- |

—

Iestādes zinātniskie ziņojumi: 5 (3)

| — | Iestādes paziņojumi: 4 (4) |
| --- | --- |

—

Iestādes paziņojumi: 4 (4)

| — | Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas paziņojumi: 7 (6) |
| --- | --- |

—

Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas paziņojumi: 7 (6)

1. pasākuma zinātniskie rezultāti kopā = 66 (91)

2. pasākums.   To produktu, vielu un pieprasījumu novērtēšana, kam nepieciešama atļauja

| — | Pesticīdu salīdzinošā novērtējuma secinājumi: 73 (28) |
| --- | --- |

—

Pesticīdu salīdzinošā novērtējuma secinājumi: 73 (28)

| — | Iestādes norādījumi: 1 (3) |
| --- | --- |

—

Iestādes norādījumi: 1 (3)

| — | Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas norādījumi: 6 (2) |
| --- | --- |

—

Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas norādījumi: 6 (2)

| — | Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas atzinumi: 244 (341) |
| --- | --- |

—

Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas atzinumi: 244 (341)

| — | Iestādes zinātniskie ziņojumi: 2 (0) |
| --- | --- |

—

Iestādes zinātniskie ziņojumi: 2 (0)

| — | Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas paziņojumi: 5 (38) |
| --- | --- |

—

Zinātniskās komitejas / zinātnes ekspertu grupas paziņojumi: 5 (38)

2. pasākuma zinātniskie rezultāti kopā = 331 (412)

3. pasākums.   Datu vākšana, zinātniskā sadarbība un sakaru izveide

| — | Iestādes norādījumi: 3 (2) |
| --- | --- |

—

Iestādes norādījumi: 3 (2)

| — | Iestādes paziņojumi: 2 (2) |
| --- | --- |

—

Iestādes paziņojumi: 2 (2)

| — | Pamatoti atzinumi: 68 (76) |
| --- | --- |

—

Pamatoti atzinumi: 68 (76)

| — | Iestādes zinātniskie ziņojumi: 38 (40) |
| --- | --- |

—

Iestādes zinātniskie ziņojumi: 38 (40)

3. pasākuma zinātniskie rezultāti kopā = 111 (120)

Saistītās publikācijas

| — | Ziņojumi par pasākumiem: 7 (2) |
| --- | --- |

—

Ziņojumi par pasākumiem: 7 (2)

| — | Ārēji zinātniskie ziņojumi: 33 (1) |
| --- | --- |

—

Ārēji zinātniskie ziņojumi: 33 (1)

| — | Tehniskie ziņojumi: 17 (10) |
| --- | --- |

—

Tehniskie ziņojumi: 17 (10)

Saistītās publikācijas kopā = 57 (13)

Rezultāti kopā = 565 (636)

| — | Zinātniski atzinumi līdztekus ar to izplatīšanas pasākumiem: 34 % (24 %) |
| --- | --- |

—

Zinātniski atzinumi līdztekus ar to izplatīšanas pasākumiem: 34 % (24 %)

| — | Sabiedrības viedokļa noskaidrošana: 78 (66) |
| --- | --- |

—

Sabiedrības viedokļa noskaidrošana: 78 (66)

| — | Iestādes tīmekļa vietnes apmeklējumu skaits: 3 miljoni (2,4 miljoni) |
| --- | --- |

—

Iestādes tīmekļa vietnes apmeklējumu skaits: 3 miljoni (2,4 miljoni)

| — | Izdevuma“EFSA Highlights” abonentu skaits: 26 934 (25 690) |
| --- | --- |

—

Izdevuma“EFSA Highlights” abonentu skaits: 26 934 (25 690)

| — | Plašsaziņas līdzekļos minēta informācija: 8 330 (9 038) |
| --- | --- |

—

Plašsaziņas līdzekļos minēta informācija: 8 330 (9 038)

| — | Plašsaziņas līdzekļu uzdoti jautājumi: 857 (694) |
| --- | --- |

—

Plašsaziņas līdzekļu uzdoti jautājumi: 857 (694)

| — | Preses relīzes: 16 (21) |
| --- | --- |

—

Preses relīzes: 16 (21)

| — | Tīmeklī publicētie jaunāko ziņu laidieni: 59 (50) |
| --- | --- |

—

Tīmeklī publicētie jaunāko ziņu laidieni: 59 (50)

| — | Intervijas: 116 (72) |
| --- | --- |

—

Intervijas: 116 (72)

Avots: Iestādes sniegtā informācija.

---

(1)  Salīdzināmības nolūkā dati par 2009. gadu ir pielāgoti, lai atspoguļotu Iestādes darba rezultātu jauno klasifikāciju. Darba rezultātu kopskaits nemainās.

---

IESTĀDES ATBILDES

| 13. | Lai sekmētu valdes locekļu interešu deklarāciju pašnovērtējumu, 2011. gada jūnijā valde pieņēma rīcības kodeksu. Turklāt valde pieņēma publiskai apspriešanai politikas projektu par neatkarīguma un zinātnisko atzinumu sagatavošanas procesiem. Šīs jaunās politikas projekts paredz, ka visos ar valdes locekļu neatkarīgumu saistītajos jautājumos Iestāde var konsultēties ar ES iestādēm, kuras piedalījušās iecelšanas procesā (ar Padomi, Parlamentu, Komisiju). Šīs politikas pieņemšana paredzēta pirms 2011. gada beigām. |
| --- | --- |

13.

Lai sekmētu valdes locekļu interešu deklarāciju pašnovērtējumu, 2011. gada jūnijā valde pieņēma rīcības kodeksu. Turklāt valde pieņēma publiskai apspriešanai politikas projektu par neatkarīguma un zinātnisko atzinumu sagatavošanas procesiem. Šīs jaunās politikas projekts paredz, ka visos ar valdes locekļu neatkarīgumu saistītajos jautājumos Iestāde var konsultēties ar ES iestādēm, kuras piedalījušās iecelšanas procesā (ar Padomi, Parlamentu, Komisiju). Šīs politikas pieņemšana paredzēta pirms 2011. gada beigām.

| 14. | Lai gan iepriekšējās vadlīnijās bija ņemti vērā saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu Komisijas apstiprinātie darbā pieņemšanas īstenošanas noteikumi, 2010. gada decembrī Iestāde pielāgoja vadlīnijas, nodrošinot atbilstību Revīzijas palātas labas prakses ieteikumiem. |
| --- | --- |

14.

Lai gan iepriekšējās vadlīnijās bija ņemti vērā saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu Komisijas apstiprinātie darbā pieņemšanas īstenošanas noteikumi, 2010. gada decembrī Iestāde pielāgoja vadlīnijas, nodrošinot atbilstību Revīzijas palātas labas prakses ieteikumiem.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/112 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/112

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas GNSS aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm

2011/C 366/20

IEVADS

| 1. | Eiropas GNSS (globālās navigācijas satelītu sistēmas) aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, izveidoja ar Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 (1), lai nodrošinātu sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas GNSS programmām un īstenotu Eiropas satelītu GNSS programmu vadību Galileo programmas izvēršanas un darbības fāzes laikā. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 683/2008 (2) Aģentūras pienākumus ierobežoja līdz Galileo sistēmu drošības kontrolei un tās komercializācijas sagatavošanai. Līdz 2010. gadam Aģentūras nosaukums bija Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) Uzraudzības iestāde (3). |
| --- | --- |

1.

Eiropas GNSS (globālās navigācijas satelītu sistēmas) aģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”), kura atrodas Briselē, izveidoja ar Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 (1), lai nodrošinātu sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas GNSS programmām un īstenotu Eiropas satelītu GNSS programmu vadību Galileo programmas izvēršanas un darbības fāzes laikā. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 683/2008 (2) Aģentūras pienākumus ierobežoja līdz Galileo sistēmu drošības kontrolei un tās komercializācijas sagatavošanai. Līdz 2010. gadam Aģentūras nosaukums bija Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) Uzraudzības iestāde (3).

| 2. | Aģentūras 2010. gada budžets bija 15,9 miljoni EUR (iepriekšējā gadā –44,4 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 42 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 35 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Aģentūras 2010. gada budžets bija 15,9 miljoni EUR (iepriekšējā gadā –44,4 miljoni EUR). Gada beigās Aģentūrā strādāja 42 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 35 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (4), kuri ietver finanšu pārskatus (5) un budžeta izpildes pārskatus (6) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Aģentūras gada pārskatus (4), kuri ietver finanšu pārskatus (5) un budžeta izpildes pārskatus (6) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (7) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (7) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (8). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (9), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (10) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Aģentūras kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Aģentūras finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (8). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (9), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (10) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Aģentūras gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (11) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (11) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegto atzinumu ar piezīmi par pārskatu ticamību un atzinumu par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegto atzinumu ar piezīmi par pārskatu ticamību un atzinumu par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Pamatojums atzinumam ar piezīmi par pārskatu ticamību

| 10. | Aģentūra 2010. gadā iepirka materiālos pamatlīdzekļus (12), kas attiecas uz Galileo programmu (13), par 4,4 miljoniem EUR. Paredzēts, ka Aģentūra šos pamatlīdzekļus nodos Komisijai. Minētie pamatlīdzekļi ir reģistrēti kā pētniecības izdevumi, bet tiem bija jābūt klasificētiem kā rezervētiem aktīviem nodošanai tālāk. Šā darījuma rezultātā aktīvi ir novērtēti par 4,4 miljoniem EUR mazāki, un arī saimnieciskais rezultāts ir novērtēts mazāks tieši par šādu pašu summu. |
| --- | --- |

10.

Aģentūra 2010. gadā iepirka materiālos pamatlīdzekļus (12), kas attiecas uz Galileo programmu (13), par 4,4 miljoniem EUR. Paredzēts, ka Aģentūra šos pamatlīdzekļus nodos Komisijai. Minētie pamatlīdzekļi ir reģistrēti kā pētniecības izdevumi, bet tiem bija jābūt klasificētiem kā rezervētiem aktīviem nodošanai tālāk. Šā darījuma rezultātā aktīvi ir novērtēti par 4,4 miljoniem EUR mazāki, un arī saimnieciskais rezultāts ir novērtēts mazāks tieši par šādu pašu summu.

Atzinums ar piezīmi par pārskatu ticamību

| 11. | Palāta uzskata, ka, izņemot 10. punktā aprakstītos jautājumu, Aģentūras gada pārskati (14) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka, izņemot 10. punktā aprakstītos jautājumu, Aģentūras gada pārskati (14) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 12. | Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

12.

Palāta uzskata, ka Aģentūras 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 13. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

13.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBA

| 14. | Attiecībā uz Septītās pamatprogrammas / Galileo/ otrā konkursa dotāciju piešķiršanas procedūrām, kuru budžets bija 26 miljoni EUR, vērtēšanas procesā nebija skaidri nodalīti atlases un piešķiršanas kritēriji. Nebija formulēti kritēriji pieteikuma iesniedzēju finansiālās spējas novērtēšanai. Lai gan pretendenta statuss noteica maksimālo atmaksājuma likmi, Aģentūra šādu statusu nebija pārbaudījusi. |
| --- | --- |

14.

Attiecībā uz Septītās pamatprogrammas / Galileo/ otrā konkursa dotāciju piešķiršanas procedūrām, kuru budžets bija 26 miljoni EUR, vērtēšanas procesā nebija skaidri nodalīti atlases un piešķiršanas kritēriji. Nebija formulēti kritēriji pieteikuma iesniedzēju finansiālās spējas novērtēšanai. Lai gan pretendenta statuss noteica maksimālo atmaksājuma likmi, Aģentūra šādu statusu nebija pārbaudījusi.

| 15. | Attiecībā uz Sesto pamatprogrammu / trešo konkursu divos revidētajos dotāciju nolīgumos saņēmēju iesniegtās izmaksu deklarācijas balstījās uz standarta likmēm, nevis uz faktiskajām izmaksām. Tas neatbilst ES finanšu ieguldījumu bezpeļņas principam. |
| --- | --- |

15.

Attiecībā uz Sesto pamatprogrammu / trešo konkursu divos revidētajos dotāciju nolīgumos saņēmēju iesniegtās izmaksu deklarācijas balstījās uz standarta likmēm, nevis uz faktiskajām izmaksām. Tas neatbilst ES finanšu ieguldījumu bezpeļņas principam.

| 16. | Piecās revidētajās dotācijās, kas galvenokārt bija saistītas ar Sesto pamatprogrammu, atklājās, ka to īstenošana kavējas no viena līdz trim gadiem. Konstatēja arī pakāpenisku līgumu sākotnējās vērtības palielināšanos. |
| --- | --- |

16.

Piecās revidētajās dotācijās, kas galvenokārt bija saistītas ar Sesto pamatprogrammu, atklājās, ka to īstenošana kavējas no viena līdz trim gadiem. Konstatēja arī pakāpenisku līgumu sākotnējās vērtības palielināšanos.

| 17. | Pēc tam, kad stājās spēkā Regula (EK) Nr. 683/2008, lielāko daļu darbību un aktīvu, kas saistīti ar EGNOS un Galileo programmām, 2009. gada decembrī nodeva Komisijai. 2010. gada 31. decembrī vēl joprojām bija jānosaka statuss Aģentūras rīcībā esošajiem 2 miljoniem EUR, kas no Eiropas Kosmosa aģentūras paredzēti tehniskajam atbalstam. |
| --- | --- |

17.

Pēc tam, kad stājās spēkā Regula (EK) Nr. 683/2008, lielāko daļu darbību un aktīvu, kas saistīti ar EGNOS un Galileo programmām, 2009. gada decembrī nodeva Komisijai. 2010. gada 31. decembrī vēl joprojām bija jānosaka statuss Aģentūras rīcībā esošajiem 2 miljoniem EUR, kas no Eiropas Kosmosa aģentūras paredzēti tehniskajam atbalstam.

CITI JAUTĀJUMI

| 18. | Revidētajās darbinieku atlases procedūrās nebija noteikts minimālais punktu skaits, lai varētu piedalīties rakstiskajos pārbaudījumos un intervijās iekļaušanai piemēroto kandidātu sarakstos. Šāda prakse apdraud darbinieku pieņemšanas procedūru pārredzamību. |
| --- | --- |

18.

Revidētajās darbinieku atlases procedūrās nebija noteikts minimālais punktu skaits, lai varētu piedalīties rakstiskajos pārbaudījumos un intervijās iekļaušanai piemēroto kandidātu sarakstos. Šāda prakse apdraud darbinieku pieņemšanas procedūru pārredzamību.

Šo ziņojumu 2011. gada 25. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.

2

(3)  Aģentūras kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

3

pielikumā

(4)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

4

(5)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

5

(6)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

6

(7)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

7

(8)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.) 33. pants.

8

(9)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

9

(10)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Aģentūras finanšu noteikumos.

10

(11)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

11

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(12)  Satelīta magnētiskie savienotājmehānismi, satelīta virzītājdzinekļi, satelīta degvielas tvertnes (apstiprināšanas orbītā fāzei) un zemes rubīdija atompulksteņi (darbības pilnas izvēršanas fāzei).

12

(13)  Regula (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu turpmāku īstenošanu (EGNOS un Galileo).

13

EGNOS

Galileo

(14)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 16. septembrī, un Palāta tos saņēma 2011. gada 3. oktobrī. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai www.gsa.europa.eu.

14

---

PIELIKUMS

Eiropas GNSS aģentūra (Brisele)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu | — | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- | --- |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

—

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

Aģentūras kompetence

(Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regula (ES) Nr. 912/2010)

Mērķi

| — | Nodrošināt sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas GNSS programmām, |
| --- | --- |

—

Nodrošināt sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas GNSS programmām,

| — | īstenot Eiropas satelītu GNSS programmu vadību. |
| --- | --- |

—

īstenot Eiropas satelītu GNSS programmu vadību.

Uzdevumi

Aģentūra:

| a) | nodrošina sistēmu drošības akreditāciju un Galileo drošības centra darbību; |
| --- | --- |

a)

nodrošina sistēmu drošības akreditāciju un Galileo drošības centra darbību;

| b) | piedalās sistēmu komercializācijas sagatavošanā, ietverot vajadzīgo tirgus analīzi; |
| --- | --- |

b)

piedalās sistēmu komercializācijas sagatavošanā, ietverot vajadzīgo tirgus analīzi;

| c) | uzņemas citus uzdevumus, kurus tai var uzticēt Komisija. |
| --- | --- |

c)

uzņemas citus uzdevumus, kurus tai var uzticēt Komisija.

Pārvaldība

1.   Administratīvā padome

Sastāvs

| — | Viens pārstāvis no katras ES dalībvalsts, |
| --- | --- |

—

Viens pārstāvis no katras ES dalībvalsts,

| — | viens Komisijas pārstāvis. |
| --- | --- |

—

viens Komisijas pārstāvis.

Uzdevumi

| — | Iecelt direktoru, |
| --- | --- |

—

Iecelt direktoru,

| — | apstiprināt gada darba programmu, |
| --- | --- |

—

apstiprināt gada darba programmu,

| — | pieņemt budžetu, |
| --- | --- |

—

pieņemt budžetu,

| — | pieņemt gada darbības pārskatu par Aģentūras darbībām un plāniem. |
| --- | --- |

—

pieņemt gada darbības pārskatu par Aģentūras darbībām un plāniem.

2.   Izpilddirektors

Ieceļ Administratīvā padome

3.   Sistēmas drošības un aizsardzības komiteja

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts un viens Komisijas pārstāvis

4.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

5.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Galīgais budžets

15,9 (44,4) miljoni EUR; to veido ES subsīdija 8,7 (7,4) miljoni EUR, kas ir darbības subsīdija no Komisijas, un 7,2 (37) miljoni EUR darbības fondos no Komisijas.

Darbinieku skaits 2010. (2009.) gada 31. decembrī

Plānotais amata vietu skaits štatu sarakstā: 28 (23), no tām aizņemtās amata vietas: 26 (23)

- 14 (12) pārējie darbinieki (līgumdarbinieki, norīkotie valstu eksperti), tostarp aizņemtās amata vietas: 14 (12)

Kopējais plānotais darbinieku skaits: 42 (35)

Kopējais nodarbināto skaits 2010. gada 31. decembrī: 40 (35), norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| | pamatdarbībām: 18 (14) |
| --- | --- |

pamatdarbībām: 18 (14)

| | administrācijā: 14 (12) |
| --- | --- |

administrācijā: 14 (12)

| | dažādiem uzdevumiem: 8 (9) |
| --- | --- |

dažādiem uzdevumiem: 8 (9)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā

Programmas

| — | Atbalsts Eiropas Komisijai, kura īsteno EGNOS un Galileo programmas |
| --- | --- |

—

Atbalsts Eiropas Komisijai, kura īsteno EGNOS un Galileo programmas

Sistēmu drošība

| — | Galileo un EGNOS sistēmu drošība, |
| --- | --- |

—

Galileo un EGNOS sistēmu drošība,

| — | sabiedriski regulēts pakalpojums (sabiedriski regulēta pakalpojuma lietotāju segmenta sagatavošana), |
| --- | --- |

—

sabiedriski regulēts pakalpojums (sabiedriski regulēta pakalpojuma lietotāju segmenta sagatavošana),

| — | Galileo Drošības pārraudzības centrs (GSMC), |
| --- | --- |

—

Galileo Drošības pārraudzības centrs (GSMC),

| — | GNSS tehnoloģijas kontroles režīms. |
| --- | --- |

—

GNSS tehnoloģijas kontroles režīms.

Tirgus attīstība

| — | EGNOS ienākšana tirgū, |
| --- | --- |

—

EGNOS ienākšana tirgū,

| — | starptautiski pasākumi (Latīņamerika, Izraēla, Ķīna un Āfrika), |
| --- | --- |

—

starptautiski pasākumi (Latīņamerika, Izraēla, Ķīna un Āfrika),

| — | informācija un tās novadīšana līdz saņēmējam (EGNOS informācijas portāls, Growing Galileo 2009 pasākums). |
| --- | --- |

—

informācija un tās novadīšana līdz saņēmējam (EGNOS informācijas portāls, Growing Galileo 2009 pasākums).

Pētniecība un izstrāde

| — | Sestās un septītās pētniecības pamatprogrammas projektu pārvaldība (pirmais un otrais priekšlikumu konkurss), |
| --- | --- |

—

Sestās un septītās pētniecības pamatprogrammas projektu pārvaldība (pirmais un otrais priekšlikumu konkurss),

| — | tīmeklī izveidotas zināšanu bāzes pārvaldības un izplatīšanas līdzekļa ieviešana/atjaunināšana. |
| --- | --- |

—

tīmeklī izveidotas zināšanu bāzes pārvaldības un izplatīšanas līdzekļa ieviešana/atjaunināšana.

Avots: Aģentūras sniegtā informācija.

---

AĢENTŪRAS ATBILDES

| 10. | GSA nereģistrēja šo aprīkojumu pārskatos kā aktīvus šādu iemeslu dēļ: i) IOV/FOC posma mērķis ir novērtēt sistēmas tehniskās iespējas, kas netika apstiprinātas 2010. gadā; ii) saskaņā ar Matimop nolīgumu nav paredzēts, ka GSA jebkad iegādājas šo aprīkojumu, un tas nekad nav bijis un nebūs GSA pārziņā; iii) no grāmatvedības viedokļa netika uzskatīts par piesardzīgu atzīt aktīvu, kas GSA nesniedz ekonomisku ieguvumu/vērtību; iv) pamatojoties uz iepriekš minēto un saskaņā ar Komisijas viendabīgo grāmatvedības praksi šādā gadījumā, aprīkojuma izmaksas tika iegrāmatotas 2010. gada pētniecības izdevumos. |
| --- | --- |

10.

GSA nereģistrēja šo aprīkojumu pārskatos kā aktīvus šādu iemeslu dēļ: i) IOV/FOC posma mērķis ir novērtēt sistēmas tehniskās iespējas, kas netika apstiprinātas 2010. gadā; ii) saskaņā ar Matimop nolīgumu nav paredzēts, ka GSA jebkad iegādājas šo aprīkojumu, un tas nekad nav bijis un nebūs GSA pārziņā; iii) no grāmatvedības viedokļa netika uzskatīts par piesardzīgu atzīt aktīvu, kas GSA nesniedz ekonomisku ieguvumu/vērtību; iv) pamatojoties uz iepriekš minēto un saskaņā ar Komisijas viendabīgo grāmatvedības praksi šādā gadījumā, aprīkojuma izmaksas tika iegrāmatotas 2010. gada pētniecības izdevumos.

| 14. | GSA ievēro Septītās pamatprogrammas novērtēšanas procesus, kuros norādīta atbilstības kritēriju kopa un citu vērtēšanas kritēriju kopa. Tomēr GSA pašreiz pārskata Komisijas Septītās pamatprogrammas pēdējās vadlīnijas un noteikumus, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību pirms Septītās pamatprogrammas trešā uzaicinājuma dotāciju nolīgumu parakstīšanas.
  Lai gan tika veiktas standartizētas finanšu iespēju pārbaudes, tās netika atbilstoši dokumentētas. GSAstrādā pie iekšējo procedūru uzlabošanas, lai nodrošinātu, ka jebkura finanšu iespēju pārbaude tiktu atbilstoši reģistrēta. |
| --- | --- |

14.

GSA ievēro Septītās pamatprogrammas novērtēšanas procesus, kuros norādīta atbilstības kritēriju kopa un citu vērtēšanas kritēriju kopa. Tomēr GSA pašreiz pārskata Komisijas Septītās pamatprogrammas pēdējās vadlīnijas un noteikumus, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību pirms Septītās pamatprogrammas trešā uzaicinājuma dotāciju nolīgumu parakstīšanas.

Lai gan tika veiktas standartizētas finanšu iespēju pārbaudes, tās netika atbilstoši dokumentētas. GSAstrādā pie iekšējo procedūru uzlabošanas, lai nodrošinātu, ka jebkura finanšu iespēju pārbaude tiktu atbilstoši reģistrēta.

| 15. | GSA pārvaldītie Sestās pamatprogrammas dotāciju nolīgumi ir mantoti no GSA priekšgājēja – kopuzņēmuma Galileo (GJU). GJU un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA) ir izstrādājuši savus Sestās pamatprogrammas noteikumus, kas nedaudz atšķiras no Eiropas Komisijas noteikumiem. Atlikušie atvērtie Sestās pamatprogrammas dotāciju nolīgumi ir jāslēdz saskaņā ar šo līgumu nosacījumiem, kuri balstīti uz standarta likmēm, ko EKA izmantoja un iepriekš pārbaudīja. |
| --- | --- |

15.

GSA pārvaldītie Sestās pamatprogrammas dotāciju nolīgumi ir mantoti no GSA priekšgājēja – kopuzņēmuma Galileo (GJU). GJU un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA) ir izstrādājuši savus Sestās pamatprogrammas noteikumus, kas nedaudz atšķiras no Eiropas Komisijas noteikumiem. Atlikušie atvērtie Sestās pamatprogrammas dotāciju nolīgumi ir jāslēdz saskaņā ar šo līgumu nosacījumiem, kuri balstīti uz standarta likmēm, ko EKA izmantoja un iepriekš pārbaudīja.

| 16. | Par atsevišķu Sestās pamatprogrammas dotāciju sākotnējās vērtības secīgajiem palielinājumiem parasti vienojās, ņemot vērā saņēmēja papildu veicamos uzdevumus.
  Ja jaunās darbības tika uzskatītas par nozīmīgām, pēc dokumentētu darba pakešu saņemšanas dotāciju nolīgumi tika grozīti, lai atbalstītu jaunos izstrādājamos uzdevumus. Tas ES dotāciju pārvaldībā nav rets gadījums.
  Tehnoloģiski vadošās darbības, kas pastāvīgi mainās, bija galvenais iemesls, kāpēc tika izlemts par grozījumiem un paplašinājumiem (taču ne vienmēr – termiņiem). |
| --- | --- |

16.

Par atsevišķu Sestās pamatprogrammas dotāciju sākotnējās vērtības secīgajiem palielinājumiem parasti vienojās, ņemot vērā saņēmēja papildu veicamos uzdevumus.

Ja jaunās darbības tika uzskatītas par nozīmīgām, pēc dokumentētu darba pakešu saņemšanas dotāciju nolīgumi tika grozīti, lai atbalstītu jaunos izstrādājamos uzdevumus. Tas ES dotāciju pārvaldībā nav rets gadījums.

Tehnoloģiski vadošās darbības, kas pastāvīgi mainās, bija galvenais iemesls, kāpēc tika izlemts par grozījumiem un paplašinājumiem (taču ne vienmēr – termiņiem).

| 17. | GSA ievēroja visas līgumsaistības un juridiskos pienākumus saistībā ar EKA 7. oficiālo tehnisko prasību (Technical ESA-Official Request No 7). GSA beigās bija jānoraida Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) maksājuma prasība 2 miljonu EUR apmērā, jo EKA neiesniedza ziņojumus, kas nepieciešami maksājuma mērķu noteikšanai. Līdz ar to neizlietotie līdzekļi bija jāpārskaita Eiropas Komisijai, uzliekot pienākumu šos līdzekļus izmantot, lai īstenotu IOV nolīgumu starp EKA un GSA. Pārskaitījums ir jānoslēdz 2011. gada septembrī. |
| --- | --- |

17.

GSA ievēroja visas līgumsaistības un juridiskos pienākumus saistībā ar EKA 7. oficiālo tehnisko prasību (Technical ESA-Official Request No 7). GSA beigās bija jānoraida Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) maksājuma prasība 2 miljonu EUR apmērā, jo EKA neiesniedza ziņojumus, kas nepieciešami maksājuma mērķu noteikšanai. Līdz ar to neizlietotie līdzekļi bija jāpārskaita Eiropas Komisijai, uzliekot pienākumu šos līdzekļus izmantot, lai īstenotu IOV nolīgumu starp EKA un GSA. Pārskaitījums ir jānoslēdz 2011. gada septembrī.

| 18. | GSA ir pārskatījusi atlases procedūru. Kopš 2011. gada priekšatlases komisija iepriekš nosaka punktu skaitu, kāds jāiegūst rakstiskajās un mutiskajās pārbaudēs. |
| --- | --- |

18.

GSA ir pārskatījusi atlases procedūru. Kopš 2011. gada priekšatlases komisija iepriekš nosaka punktu skaitu, kāds jāiegūst rakstiskajās un mutiskajās pārbaudēs.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/117 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/117

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm

2011/C 366/21

IEVADS

| 1. | Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (turpmāk tekstā – “Centrs”), kurš atrodas Luksemburgā, izveidoja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (1). Centra uzdevums ir pēc pieprasījuma sniegt Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām to darbībai vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (turpmāk tekstā – “Centrs”), kurš atrodas Luksemburgā, izveidoja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2965/94 (1). Centra uzdevums ir pēc pieprasījuma sniegt Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām to darbībai vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus (2).

| 2. | Centra 2010. gada budžets bija 55,9 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 62,6 miljoni EUR). Gada beigās Centrā strādāja 225 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 218 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Centra 2010. gada budžets bija 55,9 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 62,6 miljoni EUR). Gada beigās Centrā strādāja 225 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 218 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Centra gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Centra gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Centra kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Centra finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Centra kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Centra finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Centra gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Centra gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Centra gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Centra finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Centra finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Centra gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Centra finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Centra finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Centra 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Centra 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

IEPRIEKŠĒJĀ GADA KONSTATĒJUMU PĒCPĀRBAUDE

| 12. | Centrs 2010. gada laikā samazināja 24 miljonus EUR lielo 2009. gada budžeta pārpalikumu līdz 9,2 miljoniem EUR. To lielā mērā izdevās panākt, pārskaitot līdzekļus Kopienas pensijas shēmā un veicot atmaksas Centra klientiem. |
| --- | --- |

12.

Centrs 2010. gada laikā samazināja 24 miljonus EUR lielo 2009. gada budžeta pārpalikumu līdz 9,2 miljoniem EUR. To lielā mērā izdevās panākt, pārskaitot līdzekļus Kopienas pensijas shēmā un veicot atmaksas Centra klientiem.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

1

(2)  Centra kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.) 33. pants.

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Centra finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 30. maijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 29. jūnijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai www.cdt.europa.eu.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs (Luksemburga)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence | Dalībvalstu valdību pārstāvji, savstarpēji par to vienojoties, pieņēma deklarāciju par to, ka Luksemburgā izvietoto Komisijas tulkošanas dienestu paspārnē veidojams Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs, lai sniegtu tulkošanas pakalpojumus, kas vajadzīgi to struktūru un dienestu darbībai, kuru atrašanās vieta noteikta 1993. gada 29. oktobra lēmumā. |
| --- | --- |
| Centra kompetence


  (Padomes Regula (EK) Nr. 2965/94, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1645/2003) | Mērķi

  Sniegt tulkošanas pakalpojumus, kas vajadzīgi šādu struktūru darbībai:






  — | Eiropas Vides aģentūra, |

Savienības kompetence

Dalībvalstu valdību pārstāvji, savstarpēji par to vienojoties, pieņēma deklarāciju par to, ka Luksemburgā izvietoto Komisijas tulkošanas dienestu paspārnē veidojams Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs, lai sniegtu tulkošanas pakalpojumus, kas vajadzīgi to struktūru un dienestu darbībai, kuru atrašanās vieta noteikta 1993. gada 29. oktobra lēmumā.

Centra kompetence

(Padomes Regula (EK) Nr. 2965/94, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1645/2003)

Mērķi

Sniegt tulkošanas pakalpojumus, kas vajadzīgi šādu struktūru darbībai:

—

Eiropas Vides aģentūra,

| — | Eiropas Izglītības fonds, |
| --- | --- |

—

Eiropas Izglītības fonds,

| — | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs, |
| --- | --- |

—

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs,

| — | Eiropas Zāļu aģentūra, |
| --- | --- |

—

Eiropas Zāļu aģentūra,

| — | Veselības un patērētāju izpildaģentūra, |
| --- | --- |

—

Veselības un patērētāju izpildaģentūra,

| — | Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi), |
| --- | --- |

—

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi),

| — | Eiropas Policijas birojs (Eiropols) un Eiropola Narkotiku apkarošanas vienība. |
| --- | --- |

—

Eiropas Policijas birojs (Eiropols) un Eiropola Narkotiku apkarošanas vienība.

Struktūras, ko izveidojusi Padome, bet kas nav minētas iepriekš, arī var izmantot Centra pakalpojumus. ES iestādes un struktūras, kurām ir savi tulkošanas dienesti, vajadzības gadījumā pēc savas izvēles var izmantot Centra pakalpojumus.

Centrs aktīvi piedalās Iestāžu apvienotās tulkošanas komitejas darbā.

Uzdevumi

| — | Sadarboties ar ES struktūrām un iestādēm, |
| --- | --- |

—

Sadarboties ar ES struktūrām un iestādēm,

| — | piedalīties Iestāžu apvienotās tulkošanas komitejas darbā. |
| --- | --- |

—

piedalīties Iestāžu apvienotās tulkošanas komitejas darbā.

Pārvaldība

1.   Valde

Sastāvs

| — | Viens pārstāvis no katras ES dalībvalsts, |
| --- | --- |

—

Viens pārstāvis no katras ES dalībvalsts,

| — | divi Komisijas pārstāvji, |
| --- | --- |

—

divi Komisijas pārstāvji,

| — | viens pārstāvis no katras iestādes vai struktūras, kam vajadzīgi Centra pakalpojumi. |
| --- | --- |

—

viens pārstāvis no katras iestādes vai struktūras, kam vajadzīgi Centra pakalpojumi.

Uzdevums

Pieņemt Centra gada darba programmu un gada pārskatu

2.   Direktors

Ieceļ valde pēc Komisijas priekšlikuma

3.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

4.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Centram pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Galīgais budžets

55,9 milj. EUR (62,6 milj. EUR)

Darbinieku skaits

225 (233) amata vietas štatu sarakstā, no tām aizņemtas 215 (202)

+ 10 (16) līgumdarbinieki

Kopējais darbinieku skaits: 225 (218), norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| | pamatdarbībām: 110 (114) |
| --- | --- |

pamatdarbībām: 110 (114)

| | administrācijā: 115 (104) |
| --- | --- |

administrācijā: 115 (104)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Iztulkoto lapu skaits:

819 598 (736 008)

Lapu skaits valodu sadalījumā:

| — | oficiālajās ES valodās: 813 907 (730 565) |
| --- | --- |

—

oficiālajās ES valodās: 813 907 (730 565)

| — | citās valodās: 5 691 (5 443) |
| --- | --- |

—

citās valodās: 5 691 (5 443)

Lapu skaits pēc klientu veida:

| — | struktūras: 805 529 (708 589) |
| --- | --- |

—

struktūras: 805 529 (708 589)

| — | ES iestādes: 14 069 (21 789) |
| --- | --- |

—

ES iestādes: 14 069 (21 789)

Ārštatā iztulkoto lapu skaits:

448 160 (409 788)

Avots: Centra sniegtā informācija.

---

CENTRA ATBILDES

| 12. | Saskaņā ar jauno cenu politiku un tiecoties ievērot līdzsvaru starp ieņēmumiem un faktiskajiem izdevumiem, Centrs ir ieteicis valdei izveidot 2012.–2013.g. īstenojamajai e-CDT programmai paredzētu rezervi EUR 4,3 miljonu apmērā, kā arī EUR 4,9 miljonu rezervi cenu stabilizācijai ar nolūku kompensēt iespējamo ieņēmumu pazeminājumu sakarā ar gaidāmo lielākā klienta tulkošanas pieprasījumu samazināšanos. |
| --- | --- |

12.

Saskaņā ar jauno cenu politiku un tiecoties ievērot līdzsvaru starp ieņēmumiem un faktiskajiem izdevumiem, Centrs ir ieteicis valdei izveidot 2012.–2013.g. īstenojamajai e-CDT programmai paredzētu rezervi EUR 4,3 miljonu apmērā, kā arī EUR 4,9 miljonu rezervi cenu stabilizācijai ar nolūku kompensēt iespējamo ieņēmumu pazeminājumu sakarā ar gaidāmo lielākā klienta tulkošanas pieprasījumu samazināšanos.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/122

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm

2011/C 366/22

IEVADS

| 1. | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (turpmāk tekstā – “Centrs”), kurš atrodas Stokholmā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004 (1). Centra galvenais uzdevums ir vākt un izplatīt datus par cilvēku slimību profilaksi un kontroli, kā arī sniegt zinātniskus atzinumus par šo tēmu. Centram arī jākoordinē tāda Eiropas tīkla izveide, kurā ietvertas struktūras, kas darbojas Centra kompetencei atbilstošajās jomās (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (turpmāk tekstā – “Centrs”), kurš atrodas Stokholmā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004 (1). Centra galvenais uzdevums ir vākt un izplatīt datus par cilvēku slimību profilaksi un kontroli, kā arī sniegt zinātniskus atzinumus par šo tēmu. Centram arī jākoordinē tāda Eiropas tīkla izveide, kurā ietvertas struktūras, kas darbojas Centra kompetencei atbilstošajās jomās (2).

| 2. | Centra 2010. gada budžets bija 57,8 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 51 miljons EUR). Gada beigās Centrā strādāja 254 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 199 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Centra 2010. gada budžets bija 57,8 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 51 miljons EUR). Gada beigās Centrā strādāja 254 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 199 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Centra gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Centra gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Centra kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Centra finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Centra kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Centra finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Centra gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Centra gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Centra gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Centra finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Centra finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Centra gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Centra finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Centra finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Centra 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Centra 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | No kopējā budžeta 15,6 miljonus EUR jeb 27 %, tostarp 50 % no III sadaļas “Pamatdarbības izdevumi”, 2010. gadā pārnesa uz 2011. gadu. Tik liels pārnesums līdz ar uzkrāto izdevumu zemo līmeni (5,5 miljoni EUR) ir nesamērīgs un neatbilst budžeta gada pārskata principam. |
| --- | --- |

13.

No kopējā budžeta 15,6 miljonus EUR jeb 27 %, tostarp 50 % no III sadaļas “Pamatdarbības izdevumi”, 2010. gadā pārnesa uz 2011. gadu. Tik liels pārnesums līdz ar uzkrāto izdevumu zemo līmeni (5,5 miljoni EUR) ir nesamērīgs un neatbilst budžeta gada pārskata principam.

CITI JAUTĀJUMI

| 14. | Attiecībā uz darbinieku atlases procedūrām Palāta konstatēja, ka kritēriji kandidātu uzaicināšanai uz interviju vai iekļaušanai rezerves sarakstā nebija iepriekš definēti. Novērtējot kandidātus, rakstiskos pārbaudījumus ne vienmēr ņēma vērā. Šāda prakse apdraud darbinieku pieņemšanas procedūru pārredzamību. |
| --- | --- |

14.

Attiecībā uz darbinieku atlases procedūrām Palāta konstatēja, ka kritēriji kandidātu uzaicināšanai uz interviju vai iekļaušanai rezerves sarakstā nebija iepriekš definēti. Novērtējot kandidātus, rakstiskos pārbaudījumus ne vienmēr ņēma vērā. Šāda prakse apdraud darbinieku pieņemšanas procedūru pārredzamību.

Šo ziņojumu 2011. gada 20. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  Centra kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Centra finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 10. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 28. jūnijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://ecdc.europa.eu/en/aboutus/Pages/AboutUs_KeyDocuments.aspx.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (Stokholma)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pants) | Nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis.
  Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības jautājumos, un nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzība, laicīga brīdināšana par tiem un šo draudu apkarošana. |
| --- | --- |
| Centra kompetence


  (Padomes Regula (EK) Nr. 851/2004) | Mērķi







  — | Pilnveidot Eiropas aizsardzību pret infekciju slimībām, jo īpaši identificējot, novērtējot un darot zināmus pašreizējos un jaunos infekcijas slimību radītos draudus cilvēku veselībai. |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pants)

Nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis.

Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības jautājumos, un nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzība, laicīga brīdināšana par tiem un šo draudu apkarošana.

Centra kompetence

(Padomes Regula (EK) Nr. 851/2004)

Mērķi

—

Pilnveidot Eiropas aizsardzību pret infekciju slimībām, jo īpaši identificējot, novērtējot un darot zināmus pašreizējos un jaunos infekcijas slimību radītos draudus cilvēku veselībai.

| — | Šim nolūkam Centrs pārvalda specializētus pārraudzības tīklus, sniedz zinātniskus atzinumus, pārvalda agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS), kā arī sniedz zinātnisku un tehnisku palīdzību un mācību kursus. |
| --- | --- |

—

Šim nolūkam Centrs pārvalda specializētus pārraudzības tīklus, sniedz zinātniskus atzinumus, pārvalda agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS), kā arī sniedz zinātnisku un tehnisku palīdzību un mācību kursus.

Uzdevumi

| — | Pārvaldīt specializētus slimību uzraudzības tīklus un sekmēt sadarbības pasākumus. Centram ir īpašs uzdevums vākt datus, tos pārbaudīt, analizēt un izplatīt. |
| --- | --- |

—

Pārvaldīt specializētus slimību uzraudzības tīklus un sekmēt sadarbības pasākumus. Centram ir īpašs uzdevums vākt datus, tos pārbaudīt, analizēt un izplatīt.

| — | Sniegt atzītu ekspertu padomus un zinātniskus atzinumus, kā arī veikt zinātniskus pētījumus par infekcijas slimībām. |
| --- | --- |

—

Sniegt atzītu ekspertu padomus un zinātniskus atzinumus, kā arī veikt zinātniskus pētījumus par infekcijas slimībām.

| — | Pārvaldīt agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu. Izstrādāt kārtību jaunu veselības apdraudējumu identificēšanai. |
| --- | --- |

—

Pārvaldīt agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu. Izstrādāt kārtību jaunu veselības apdraudējumu identificēšanai.

| — | Pilnveidot dalībvalstu spēju sagatavotības plānu izstrādē un nodrošināt mācību kursus. |
| --- | --- |

—

Pilnveidot dalībvalstu spēju sagatavotības plānu izstrādē un nodrošināt mācību kursus.

| — | Informēt sabiedrību un ieinteresētās personas par Centra darbu. |
| --- | --- |

—

Informēt sabiedrību un ieinteresētās personas par Centra darbu.

Pārvaldība

1.   Valde

Sastāvs

Pa vienam no katras dalībvalsts izraudzītam loceklim, divi Eiropas Parlamenta izraudzīti locekļi un trīs locekļi, kuri pārstāv Komisiju.

Uzdevumi

Valde pieņem Centra gada programmu un budžetu un kontrolē to izpildi.

2.   Direktors

Ieceļ Valde no Komisijas ierosinātā kandidātu saraksta.

3.   Konsultatīvā padome

Sastāvs

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts un trīs Komisijas pārstāvji bez balsstiesībām.

Uzdevumi

Padomes uzdevums ir nodrošināt Centra darba izcilību zinātnē un Centra veikto pasākumu un sniegto atzinumu neatkarību.

4.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

5.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Centram pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Galīgais budžets

57,8 (51) miljoni EUR

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Štatu sarakstā: 200 (170)

Aizņemtās štata vietas: 175 (129)

Pārējās amata vietas: 79 (70)

Kopā: 254 (199)

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| — | pamatdarbībām: 169 (120) |
| --- | --- |

—

pamatdarbībām: 169 (120)

| — | administrācijā un palīgdarbos: 85 (79) |
| --- | --- |

—

administrācijā un palīgdarbos: 85 (79)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

93 (1)
  (191) apdraudējumu uzraudzība, izmantojot infekcijas slimību draudu datubāzi (TTT).

52 (52) nedēļas pārskati par infekcijas slimību draudiem, izsūtīti 431 saņēmējam.

Sniegts atbalsts epidemioloģiskajai izmeklēšanai piecos (piecos) lielos masu pasākumos, turklāt Centrs nodrošināja uzraudzību piecos ārkārtas / sabiedrībai svarīgos pasākumos.

Sagatavoti 32 (25) sākotnējo draudu novērtējumi un atjaunināti 10 (6) draudu novērtējumi.

Organizēti trīs (divi) simulācijas mācību pasākumi, lai pārbaudītu un uzlabotu sagatavotību un reaģēšanas sistēmas infekcijas slimību gadījumā, turklāt Centrs sniedza atbalstu četriem ārējiem mācību pasākumiem (Komisija, dalībvalstis).

Eiropas Epidemioloģisko intervences pasākumu mācību programmā (EPIET) sagatavoti 80 (78) dalībnieki.

Sagatavoti seši dalībnieki Eiropas Sabiedrības veselības mikrobioloģisko mācību programmā (EUPHEM).

106 (2)
  (346) sabiedrības veselības speciālisti no 30 ES un EEZ valstīm piedalījās Centra īso mācību moduļos.

Centra tīmekļa vietnei (tā sāka darboties 2009. gadā) pieslēdzās 495 000 apmeklētāju un lejupielādēja 70 000 datņu.

34 (3) (43) zinātniskās publikācijas.

Organizēta trešā Eiropas Antibiotiku informācijas diena, kurā piedalījās 36 (34) valstis.

Pastiprināta uzraudzība; 2010. gada beigās 11 no 17 specializētajiem pārraudzības tīkliem integrēja Centra tīklā.

Publicēts gada epidemioloģiskais ziņojums.

Publicēti tuberkulozes, HIV/AIDS un antimikrobās rezistences gada ziņojumi.

38 (28) nedēļas informatīvie biļeteni par gripu / nedēļas pārskati par gripas uzraudzību 2010. gadā.

Atsaucoties uz ieinteresēto personu pieprasījumiem, sagatavoti 20 (4) (50) zinātniski atzinumi.

2010. gada novembrī Lisabonā organizēta ceturtā Eiropas Zinātniskā konference par infekcijas slimību lietišķo epidemioloģiju (ESCAIDE), tajā piedalījās vairāk nekā 600 (500) dalībnieku.

Tika organizēta otrā konference “Eurovaccine”, kurā piedalījās 600 (400) dalībnieku.

Ik nedēļu publicēts zinātnisks biļetens “Eurosurveillance”, kuram tiešsaistē ir 12 665 abonenti (2009. gadā drukāto versiju saņēma 4 300 abonementu).

49 valstīs ir publicēti 1 618 raksti, kas saistīti ar Centra darbību.

Avots: Centra sniegtā informācija.

---

(1)  Samazinājums 2010. gadā ir daļēji saistīts ar izmaiņām procedūrās, kas attiecas uz uzraudzību, kura veikta grupveida saslimšanai ar legionelozi, kas saistīta ar inficēšanos ceļojumā, un daļēji – ar gripas pandēmiju 2009. gadā, kura izsauca plašu reakciju pasaulē.

(2)  Īstermiņa mācību kursi 2010. gadā nebija prioritāri, un finansējumu novirzīja garākām mācību programmām.

(3)  Publikāciju skaits samazinājās, jo 2009. gadā daudzi ziņojumi bija tieši saistīti ar gripas pandēmiju.

(4)  Pēc ieinteresēto personu pieprasījuma sagatavoto zinātnisko atzinumu skaita pieaugums 2009. gadā skaidrojams ar gripas pandēmiju.

---

CENTRA ATBILDES

| 13. | Centrs ir samazinājis III sadaļas pārnesumu – pamatdarbības izdevumus par 10 % salīdzinājumā ar 2009. gadu. Taču Centrs atzīst, ka jāturpina maksimāli samazināt pārnesuma rādītājus. |
| --- | --- |

13.

Centrs ir samazinājis III sadaļas pārnesumu – pamatdarbības izdevumus par 10 % salīdzinājumā ar 2009. gadu. Taču Centrs atzīst, ka jāturpina maksimāli samazināt pārnesuma rādītājus.

| 14. | Centrs ir ņēmis vērā Palātas apsvērumus un pārskata tā atlases procedūru caurskatāmības uzlabošanai. 2011. gadā tas pieņēma vispārēju lēmumu intervēt vakances prasībām piemērotākos kandidātus; to kandidātu vārdus, kuri intervijā iegūs vismaz 70 %, iekļaus īsajā kandidātu sarakstā un rezerves sarakstā. Turklāt Centrs pārskata tā atlases procedūru, lai rūpīgāk ņemtu vērā rakstveida testu rezultātus. |
| --- | --- |

14.

Centrs ir ņēmis vērā Palātas apsvērumus un pārskata tā atlases procedūru caurskatāmības uzlabošanai. 2011. gadā tas pieņēma vispārēju lēmumu intervēt vakances prasībām piemērotākos kandidātus; to kandidātu vārdus, kuri intervijā iegūs vismaz 70 %, iekļaus īsajā kandidātu sarakstā un rezerves sarakstā. Turklāt Centrs pārskata tā atlases procedūru, lai rūpīgāk ņemtu vērā rakstveida testu rezultātus.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/127

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm

2011/C 366/23

IEVADS

| 1. | Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (turpmāk tekstā – “Centrs”), kurš atrodas Salonikos, izveidoja ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1). Centra galvenais uzdevums ir atbalstīt profesionālās izglītības attīstību Savienībā. Lai sasniegtu šo mērķi, Centrs apkopo un izplata dokumentāciju par profesionālās izglītības sistēmām (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (turpmāk tekstā – “Centrs”), kurš atrodas Salonikos, izveidoja ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1). Centra galvenais uzdevums ir atbalstīt profesionālās izglītības attīstību Savienībā. Lai sasniegtu šo mērķi, Centrs apkopo un izplata dokumentāciju par profesionālās izglītības sistēmām (2).

| 2. | Centra 2010. gada budžets bija 18,3 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 18,6 miljoni EUR). Gada beigās Centrā strādāja 125 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 129 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Centra 2010. gada budžets bija 18,3 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 18,6 miljoni EUR). Gada beigās Centrā strādāja 125 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 129 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Centra gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Centra gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Centra kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Centra finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Centra kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Centra finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Centra gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Centra gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Centra gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Centra finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Centra finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Centra gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Centra finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Centra finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Centra 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Centra 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Katru gadu Centrs saņem iemaksas no divām valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, bet kuras izmanto Centra darba rezultātus. Šos līdzekļus pārvalda kā piešķirtos ieņēmumus un izmanto konkrētu projektu finansēšanai. Šo līdzekļu izlietojuma rādītāji 2010. gadā neatbilda izvirzītajam mērķim. |
| --- | --- |

13.

Katru gadu Centrs saņem iemaksas no divām valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, bet kuras izmanto Centra darba rezultātus. Šos līdzekļus pārvalda kā piešķirtos ieņēmumus un izmanto konkrētu projektu finansēšanai. Šo līdzekļu izlietojuma rādītāji 2010. gadā neatbilda izvirzītajam mērķim.

Šo ziņojumu 2011. gada 13. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

1

(2)  Centra kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Centra finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 21. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 24. jūnijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://www.cedefop.europa.eu/about/budget_discharge.asp.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Saloniki)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 166. panta 1. punkts) | Savienība īsteno arodmācību politiku, kas atbalsta un papildina dalībvalstu rīcību, pilnīgi respektējot dalībvalstu atbildību par arodmācību saturu un organizāciju. |
| --- | --- |
| Centra kompetence


  (Padomes Regulas (EEK) Nr. 337/75 2. un 3. pants) | Centra mandāts

  Kā Eiropas Savienības izziņas centrs profesionālās izglītības un mācību jautājumos Centrs sniedz informāciju politisko lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem un profesionāļiem, lai radītu labāku izpratni par pašreizējām tendencēm un dotu viņiem iespēju pieņemt pamatotākus lēmumus turpmākai rīcībai.
  Centrs palīdz Eiropas Komisijai sekmēt un attīstīt profesionālo izglītību un mācības Savienības līmenī.

  Uzdevumi







  — | Kārtot attiecīgu dokumentāciju un analizēt datus, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 166. panta 1. punkts)

Savienība īsteno arodmācību politiku, kas atbalsta un papildina dalībvalstu rīcību, pilnīgi respektējot dalībvalstu atbildību par arodmācību saturu un organizāciju.

Centra kompetence

(Padomes Regulas (EEK) Nr. 337/75 2. un 3. pants)

Centra mandāts

Kā Eiropas Savienības izziņas centrs profesionālās izglītības un mācību jautājumos Centrs sniedz informāciju politisko lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem un profesionāļiem, lai radītu labāku izpratni par pašreizējām tendencēm un dotu viņiem iespēju pieņemt pamatotākus lēmumus turpmākai rīcībai.

Centrs palīdz Eiropas Komisijai sekmēt un attīstīt profesionālo izglītību un mācības Savienības līmenī.

Uzdevumi

—

Kārtot attiecīgu dokumentāciju un analizēt datus,

| — | dot ieguldījumu izpētes attīstībā un koordinācijā, |
| --- | --- |

—

dot ieguldījumu izpētes attīstībā un koordinācijā,

| — | izmantot un izplatīt noderīgu informāciju, |
| --- | --- |

—

izmantot un izplatīt noderīgu informāciju,

| — | veicināt un atbalstīt saskaņotu pieeju profesionālās izglītības attīstībai, |
| --- | --- |

—

veicināt un atbalstīt saskaņotu pieeju profesionālās izglītības attīstībai,

| — | nodrošināt tikšanās vietu visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

—

nodrošināt tikšanās vietu visām ieinteresētajām personām.

Pārvaldība

1.   Valde

Sastāvs

No katras dalībvalsts:

| — | viens valdības pārstāvis, |
| --- | --- |

—

viens valdības pārstāvis,

| — | viens darba devēju organizāciju pārstāvis, |
| --- | --- |

—

viens darba devēju organizāciju pārstāvis,

| — | viens darba ņēmēju organizāciju pārstāvis. |
| --- | --- |

—

viens darba ņēmēju organizāciju pārstāvis.

Trīs locekļi, kas pārstāv Eiropas Komisiju.

2.   Birojs

Sastāvs

Valdes priekšsēdētājs un trīs priekšsēdētāja vietnieki (viens no katras grupas), viens koordinators no katras grupas un viens Komisijas pārstāvis.

3.   Direktors

Ieceļ Komisija no kandidātu saraksta, ko iesniegusi Valde; atbild par Centra ikdienas vadību un Valdes un Biroja lēmumu izpildi.

4.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

5.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Centram pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Galīgais budžets

18,3 (18,6) miljoni EUR

Savienības ieguldījums: 98 % (97 %)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Amata vietu skaits štatu sarakstā: 101 (101)

Aizņemtās amata vietas: 96 (96)

Pārējie darbinieki:

| | līgumdarbinieki: 24 (26) |
| --- | --- |

līgumdarbinieki: 24 (26)

| | norīkotie valstu eksperti: 5 (7) |
| --- | --- |

norīkotie valstu eksperti: 5 (7)

Kopējais darbinieku skaits: 125 (129)

| | pamatdarbībām: 90 (88) |
| --- | --- |

pamatdarbībām: 90 (88)

| | administrācijā: 35 (41) |
| --- | --- |

administrācijā: 35 (41)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Saskaņā ar 2010. gada darba programmu īstenotie nozīmīgākie pasākumi

Politikas analīze un ziņojumu sagatavošana

Politikas “Tilts uz nākotni” ceturtajā ziņojumā izskatīta attīstība, kas panākta Kopenhāgenas procesā 2002.–2010. gadā, un ziņojums apspriests decembra ministru konferencē. Šis ziņojums izmantots arī, lai sagatavotu Briges komunikē, kurā ir definētas prioritātes un galarezultāti Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības jomā līdz 2020. gadam. Dalībvalstu ReferNet politikas ziņojumos ir izvērtēts paveiktais dalībvalstu līmenī, un tajos sniegtā informācija ir ietverta Centra politikas ziņojumā.

Vairākās darba grupās apspriests pētījums par izmaksu dalīšanas mehānismu profesionālās izglītības finansēšanai, un tādējādi izveidots pamats visefektīvāko un produktīvāko mehānismu salīdzinošai analīzei.

Atbalsts Eiropas instrumentiem un principiem profesionālās izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā

| — | Kopā ar Komisiju turpināta Eiropas kvalifikāciju sistēmas (EQF) padomdevējas grupas koordinācija, īstenošanas procesa atbalsts un uzraudzība, dalībvalstu līmenī gūto sasniegumu analīze un ziņojumu sagatavošana par tiem, kā arī publicēts ziņojums “Valstu kvalifikācijas sistēmu attīstība Eiropā”. Sniegts ieguldījums daudzos ar politikas īstenošanu saistītos pasākumos un organizēti vairāki semināri (semināru materiāli ir pieejami Centra tīmekļa vietnē). |
| --- | --- |

—

Kopā ar Komisiju turpināta Eiropas kvalifikāciju sistēmas (EQF) padomdevējas grupas koordinācija, īstenošanas procesa atbalsts un uzraudzība, dalībvalstu līmenī gūto sasniegumu analīze un ziņojumu sagatavošana par tiem, kā arī publicēts ziņojums “Valstu kvalifikācijas sistēmu attīstība Eiropā”. Sniegts ieguldījums daudzos ar politikas īstenošanu saistītos pasākumos un organizēti vairāki semināri (semināru materiāli ir pieejami Centra tīmekļa vietnē).

| — | Atbalstīta Eiropas profesionālās izglītības kredītpunktu sistēmas (ECVET) attīstība, sagatavots informatīvs dokuments Spānijas prezidentūras konferencei. Publicēts pirmais ECVET uzraudzības ziņojums “ECVET attīstība Eiropā” un pētījums “Kredītpunktu sistēmu un kvalifikācijas sistēmu sasaistīšana”. |
| --- | --- |

—

Atbalstīta Eiropas profesionālās izglītības kredītpunktu sistēmas (ECVET) attīstība, sagatavots informatīvs dokuments Spānijas prezidentūras konferencei. Publicēts pirmais ECVET uzraudzības ziņojums “ECVET attīstība Eiropā” un pētījums “Kredītpunktu sistēmu un kvalifikācijas sistēmu sasaistīšana”.

| — | Atbalstīta Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu sistēma profesionālajā izglītībā (EQAVET). Publicēti divi pētījumi par kvalitātes nodrošināšanu vairākās jomās. |
| --- | --- |

—

Atbalstīta Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu sistēma profesionālajā izglītībā (EQAVET). Publicēti divi pētījumi par kvalitātes nodrošināšanu vairākās jomās.

| — | Ieguldījums Europass (Eiropas atestācijas) turpmākajā attīstībā. Centra tīmekļa vietni apmeklē arvien vairāk interesentu un lietotāju. Līdz 2010. gada decembrim tika izveidoti 10,9 miljoni Eiropas parauga CV (kopš Europass darbības sākuma 2005. gadā), ievērojami pārsniedzot plānotos 3 miljonus CV. 2010. gadā tiešsaistē izveidoti 3,7 miljoni CV un vairāk nekā 10 miljoni tīmekļa vietnes apmeklējumu. |
| --- | --- |

—

Ieguldījums Europass (Eiropas atestācijas) turpmākajā attīstībā. Centra tīmekļa vietni apmeklē arvien vairāk interesentu un lietotāju. Līdz 2010. gada decembrim tika izveidoti 10,9 miljoni Eiropas parauga CV (kopš Europass darbības sākuma 2005. gadā), ievērojami pārsniedzot plānotos 3 miljonus CV. 2010. gadā tiešsaistē izveidoti 3,7 miljoni CV un vairāk nekā 10 miljoni tīmekļa vietnes apmeklējumu.

| — | 2009./2010. mācību gadā koordinēti 230 (246) mācību apmeklējumi 2 358(2 432) speciālistiem. Ietekmes novērtējuma rezultāti liecina, ka dalībnieki atzinīgi izteicās par apmeklējumu kvalitāti un apmierinātības līmenis bija augsts (97 %). 2010./2011. mācību gadā līdz 2011. gada jūnijam Centrs organizēs 244 apmeklējumus ar 2 732 dalībniekiem. |
| --- | --- |

—

2009./2010. mācību gadā koordinēti 230 (246) mācību apmeklējumi 2 358(2 432) speciālistiem. Ietekmes novērtējuma rezultāti liecina, ka dalībnieki atzinīgi izteicās par apmeklējumu kvalitāti un apmierinātības līmenis bija augsts (97 %). 2010./2011. mācību gadā līdz 2011. gada jūnijam Centrs organizēs 244 apmeklējumus ar 2 732 dalībniekiem.

Prasmju un kompetences analīze

| — | Centra veiktā nepieciešamo prasmju analīze sniedza ieguldījumu “Eiropa 2020” vadošajai iniciatīvai attiecībā uz jaunām darba vietām nepieciešamajām jaunajām iemaņām un Eiropas Komisijas ekspertu grupas ziņojumam par jaunām iemaņām jaunām darba vietām. |
| --- | --- |

—

Centra veiktā nepieciešamo prasmju analīze sniedza ieguldījumu “Eiropa 2020” vadošajai iniciatīvai attiecībā uz jaunām darba vietām nepieciešamajām jaunajām iemaņām un Eiropas Komisijas ekspertu grupas ziņojumam par jaunām iemaņām jaunām darba vietām.

| — | Sagatavotas atjauninātās prasmju prognozes līdz 2020. gadam, ar kurām iepazīstināja vairāku augsta līmeņa pasākumu dalībniekus, tostarp Komisijas un Spānijas prezidentūras konferencēs. |
| --- | --- |

—

Sagatavotas atjauninātās prasmju prognozes līdz 2020. gadam, ar kurām iepazīstināja vairāku augsta līmeņa pasākumu dalībniekus, tostarp Komisijas un Spānijas prezidentūras konferencēs.

| — | Panākta vienošanās par pieeju, metodi un aptaujas anketu, ko izmantot Eiropas darba devēju aptaujā par jaunajām prasmēm. |
| --- | --- |

—

Panākta vienošanās par pieeju, metodi un aptaujas anketu, ko izmantot Eiropas darba devēju aptaujā par jaunajām prasmēm.

| — | Sadarbībā ar Starptautisko Darba organizāciju publicēts dokuments “Iemaņas ekoloģiskām darba vietām”, un vairākās konferencēs, tostarp Beļģijas prezidentūras konferencē, apspriestas liecības par to, ka darba vietas kļūst aizvien ekoloģiskākas. |
| --- | --- |

—

Sadarbībā ar Starptautisko Darba organizāciju publicēts dokuments “Iemaņas ekoloģiskām darba vietām”, un vairākās konferencēs, tostarp Beļģijas prezidentūras konferencē, apspriestas liecības par to, ka darba vietas kļūst aizvien ekoloģiskākas.

| — | Vairāki pētījumi par pareizajām prasmēm pareizajā laikā: “Prasmju atbilstība izaicinājumiem”, “Strādāšana un novecošana” un “Vecāka gadagājuma cilvēkiem vajadzīgās iemaņas”. |
| --- | --- |

—

Vairāki pētījumi par pareizajām prasmēm pareizajā laikā: “Prasmju atbilstība izaicinājumiem”, “Strādāšana un novecošana” un “Vecāka gadagājuma cilvēkiem vajadzīgās iemaņas”.

Mūžizglītības kvalifikācija

| — | Vairākos semināros un ES konferencēs apspriestas publikācijas “Mainīgā kvalifikācija. Kvalifikācijas politikas un prakses pārskatīšana”, “Profesionālās izglītības programmās iegūtās zināšanas”, kā arī palīgdokumenti Eiropas iemaņu, prasmju un profesiju (ESCO) iniciatīvai (Eiropas terminoloģija prasmju, kompetences, profesiju un kvalifikācijas jomā). Tādējādi dots ieguldījums un pierādījumi politisko iespēju apspriešanā. |
| --- | --- |

—

Vairākos semināros un ES konferencēs apspriestas publikācijas “Mainīgā kvalifikācija. Kvalifikācijas politikas un prakses pārskatīšana”, “Profesionālās izglītības programmās iegūtās zināšanas”, kā arī palīgdokumenti Eiropas iemaņu, prasmju un profesiju (ESCO) iniciatīvai (Eiropas terminoloģija prasmju, kompetences, profesiju un kvalifikācijas jomā). Tādējādi dots ieguldījums un pierādījumi politisko iespēju apspriešanā.

| — | Palīdzība Eiropas Mūžilga karjeras atbalsta politikas tīklam. Spānijas prezidentūras konferencei par profesionālo izglītību sagatavoti dokumenti “Mūžilgas vadlīnijas izglītības un darba iespēju uzlabošanai Eiropā” un “Riska grupas jauniešu apmācība darbam”. Pamatu turpmākam darbam deva pētījums “Sociāli atbildīga pārstrukturācija”, seminārs “Ilgāka darba mūža veicināšana. Vadlīnijas un padomi gados vecākiem strādājošajiem” un uzņēmēju pieredzes apmaiņas pasākumi ar mērķi aplūkot izglītības un vadlīniju lomu uzņēmējdarbībā. |
| --- | --- |

—

Palīdzība Eiropas Mūžilga karjeras atbalsta politikas tīklam. Spānijas prezidentūras konferencei par profesionālo izglītību sagatavoti dokumenti “Mūžilgas vadlīnijas izglītības un darba iespēju uzlabošanai Eiropā” un “Riska grupas jauniešu apmācība darbam”. Pamatu turpmākam darbam deva pētījums “Sociāli atbildīga pārstrukturācija”, seminārs “Ilgāka darba mūža veicināšana. Vadlīnijas un padomi gados vecākiem strādājošajiem” un uzņēmēju pieredzes apmaiņas pasākumi ar mērķi aplūkot izglītības un vadlīniju lomu uzņēmējdarbībā.

| — | Publicēts dokuments “Uzņēmumu iekšējo apmācītāju kvalifikācijas celšanas iespējas”. Kopā ar Eiropas Komisiju veikts sagatavošanas darbs kopīgas jaunas tematiskās darba grupas izveidei profesionālās izglītības mācībspēkiem. |
| --- | --- |

—

Publicēts dokuments “Uzņēmumu iekšējo apmācītāju kvalifikācijas celšanas iespējas”. Kopā ar Eiropas Komisiju veikts sagatavošanas darbs kopīgas jaunas tematiskās darba grupas izveidei profesionālās izglītības mācībspēkiem.

| — | Iesaistīšanās darba grupā par pieaugušo izglītību un darbs saistībā ar Komisijas pieaugušo izglītības rīcības plānu. Pabeigts pārskats “Mācīšanās darba vietā. Sekmīgākie piemēri Eiropā”. |
| --- | --- |

—

Iesaistīšanās darba grupā par pieaugušo izglītību un darbs saistībā ar Komisijas pieaugušo izglītības rīcības plānu. Pabeigts pārskats “Mācīšanās darba vietā. Sekmīgākie piemēri Eiropā”.

| — | Sagatavota stratēģija, ar kuru saskaņā īstenot apstiprināšanas vadlīnijas. Kopīgi ar Eiropas Komisiju atjaunināts un tiek uzturēts Eiropas apstiprināšanas reģistrs (tīmekļa vietnē). Izteiktas idejas satura papildināšanai plānotajā Padomes rekomendācijā attiecībā uz neformālo un ikdienējo mācīšanos. |
| --- | --- |

—

Sagatavota stratēģija, ar kuru saskaņā īstenot apstiprināšanas vadlīnijas. Kopīgi ar Eiropas Komisiju atjaunināts un tiek uzturēts Eiropas apstiprināšanas reģistrs (tīmekļa vietnē). Izteiktas idejas satura papildināšanai plānotajā Padomes rekomendācijā attiecībā uz neformālo un ikdienējo mācīšanos.

Profesionālās izglītības pētījumi

| — | Eiropas profesionālās izglītības konferencēs sniegta informācija par sākotnējiem faktiem attiecībā uz profesionālās izglītības ekonomisko un sociālo devumu. |
| --- | --- |

—

Eiropas profesionālās izglītības konferencēs sniegta informācija par sākotnējiem faktiem attiecībā uz profesionālās izglītības ekonomisko un sociālo devumu.

| — | Izvērtēts pētījums “Eiropas darba devēju piedāvātās mācības” un publicēti rezultāti. Centrs turpināja līdzdarboties Eiropas statistikas un rādītāju izstrādē. |
| --- | --- |

—

Izvērtēts pētījums “Eiropas darba devēju piedāvātās mācības” un publicēti rezultāti. Centrs turpināja līdzdarboties Eiropas statistikas un rādītāju izstrādē.

Saziņa un darba rezultātu popularizēšana

Pozitīvi rezultāti jaunajai tīmekļa vietnei un tādām mērķpublikācijām kā īsie informatīvie paziņojumi. Lielāka preses atsaucība: regulāri publicētas preses relīzes. Publikācijas elektroniskā formātā ātrāk sasniedz mērķauditoriju un tiek labi uzņemtas. Tādām svarīgām mērķgrupām kā Eiropas Parlamenta deputāti sniegts tiešs atbalsts iniciatīvu izstrādē, kopīgi rīkoti semināri.

Galvenie rādītāji liecina par Centra darbības ietekmi: Centra darbs pieminēts 88 ES politikas dokumentos, un tam uzdots 21 jauns uzdevums. Centrs devis tiešu ieguldījumu 31 ES politikas dokumentam. Strauji pieaugusi tīmekļa vietas izmantošana: apmeklējumi (+ 53 % salīdzinājumā ar 2009. gadu) un vienreizēji apmeklējumi (+ 70 %). Dalība 94 konferencēs. 2010. gadā Centrs organizēja 107 sanāksmes/pasākumus, kur dalībnieku apmierinātība bija 3,7 punkti no četriem. 39 “jaunas” publikācijas un 54 tulkojumi. Apzināti 579 raksti plašsaziņas līdzekļos par Centra darbu.

Plašāka informācija un darba izpildes vērtēšanas rādītāji pieejami 2010. gada pārskatā angļu, vācu un franču valodā un 2010. gada darbības pārskatā (www.cedefop.europa.eu).

Avots: Centra sniegtā informācija.

---

CENTRA ATBILDES

| 13. | Centrs ņem vērā Palātas komentāru un apliecina savu apņemšanos īstenot apstiprināto plānu līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

13.

Centrs ņem vērā Palātas komentāru un apliecina savu apņemšanos īstenot apstiprināto plānu līdz 2013. gadam.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/134 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/134

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Policijas akadēmijas 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Akadēmijas atbildēm

2011/C 366/24

IEVADS

| 1. | Eiropas Policijas akadēmiju (turpmāk tekstā – “Akadēmija”), kura atrodas Bremshilā, izveidoja ar Padomes Lēmumu 2000/820/TI, kuru 2005. gadā atcēla un aizstāja ar Padomes Lēmumu 2005/681/TI (1). Akadēmijas uzdevums ir koordinēt dalībvalstu policijas mācību iestāžu sadarbību un nodrošināt uz kopīgiem standartiem balstītus mācību kursus vecākajiem policijas virsniekiem (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Policijas akadēmiju (turpmāk tekstā – “Akadēmija”), kura atrodas Bremshilā, izveidoja ar Padomes Lēmumu 2000/820/TI, kuru 2005. gadā atcēla un aizstāja ar Padomes Lēmumu 2005/681/TI (1). Akadēmijas uzdevums ir koordinēt dalībvalstu policijas mācību iestāžu sadarbību un nodrošināt uz kopīgiem standartiem balstītus mācību kursus vecākajiem policijas virsniekiem (2).

| 2. | Akadēmijas 2010. gada budžets bija 7,8 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 8,8 miljoni EUR). Gada beigās Akadēmijā strādāja 31 darbinieks, bet iepriekšējā gadā – 28 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Akadēmijas 2010. gada budžets bija 7,8 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 8,8 miljoni EUR). Gada beigās Akadēmijā strādāja 31 darbinieks, bet iepriekšējā gadā – 28 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Akadēmijas gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Akadēmijas gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Akadēmijas kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Akadēmijas finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Akadēmijas kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Akadēmijas finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Akadēmijas gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Akadēmijas gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Akadēmijas gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Akadēmijas finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Akadēmijas finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Akadēmijas gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Akadēmijas finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Akadēmijas finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Akadēmijas 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Akadēmijas 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Vairāk nekā 1,6 miljonus EUR jeb 48 % no apropriācijām, kas pārnestas no 2009. gada, 2010. gadā vajadzēja anulēt. Šāds stāvoklis ir pretrunā ar budžeta gada pārskata principu. |
| --- | --- |

13.

Vairāk nekā 1,6 miljonus EUR jeb 48 % no apropriācijām, kas pārnestas no 2009. gada, 2010. gadā vajadzēja anulēt. Šāds stāvoklis ir pretrunā ar budžeta gada pārskata principu.

| 14. | Kursu un semināru organizēšanas izdevumi veido lielu daļu Akadēmijas budžeta. Akadēmijas procedūras ar šiem pasākumiem saistīto izdevumu deklarāciju apstiprināšanai nebija pietiekami stingras, īpaši attiecībā uz izsmeļošiem apliecinošajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

14.

Kursu un semināru organizēšanas izdevumi veido lielu daļu Akadēmijas budžeta. Akadēmijas procedūras ar šiem pasākumiem saistīto izdevumu deklarāciju apstiprināšanai nebija pietiekami stingras, īpaši attiecībā uz izsmeļošiem apliecinošajiem pierādījumiem.

IEPRIEKŠĒJO REVĪZIJAS KONSTATĒJUMU PĒCPĀRBAUDE

| 15. | Ir veikta ārēja ex post pārbaude par apropriācijām, kas 2007. un 2008. gadā izlietotas, lai segtu privātus izdevumus. Ārējie pārskatītāji uzskatīja, šajā lietā nekādi turpmāki līdzekļi nav atgūstami. |
| --- | --- |

15.

Ir veikta ārēja ex post pārbaude par apropriācijām, kas 2007. un 2008. gadā izlietotas, lai segtu privātus izdevumus. Ārējie pārskatītāji uzskatīja, šajā lietā nekādi turpmāki līdzekļi nav atgūstami.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 256, 1.10.2005., 63. lpp.

1

(2)  Akadēmijas kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Akadēmijas finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 8. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 22. jūnijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai https://www.cepol.europa.eu/index.php?id=final-accounts.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Policijas akadēmija (Bremshila)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (LESD 87. pants) | Tiesību aktu tuvināšana









  “1. | Savienība attīsta policijas sadarbību, iesaistot visas dalībvalstu kompetentās iestādes, tostarp policiju, muitas iestādes un citas dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes, kas specializējas noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā un izmeklēšanā. |
| --- | --- | --- |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(LESD 87. pants)

Tiesību aktu tuvināšana

“1.

| 2. | Piemērojot 1. punktu, Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru var noteikt pasākumus par: (...) |
| --- | --- |

2.

| b) | atbalstu personāla mācībām un sadarbībai personāla apmaiņas, iekārtu un noziegumu atklāšanas izpētes jomā;” |
| --- | --- |

b)

Akadēmijas kompetence

Akadēmijas kompetence

(Padomes Lēmums 2005/681/TI)

(Padomes Lēmums 2005/681/TI)

Mērķi

Mērķi

Akadēmijas mērķis ir palīdzēt sagatavot dalībvalstu vecākos policijas virsniekus, optimizējot sadarbību starp dažādiem Akadēmijas elementiem. Tā atbalsta un veido Eiropas pieeju to galveno problēmu risināšanā, ar kurām dalībvalstis saskaras, cīnoties pret noziedzību, novēršot noziedzību un uzturot kārtību, likumību un sabiedrības drošību, jo īpaši risinot šo problēmu pārrobežu izpausmes.

Uzdevumi

Uzdevumi

| — | Palielināt informētību par citu dalībvalstu policijas sistēmām un struktūrām un par policijas pārrobežu sadarbību Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

Palielināt informētību par citu dalībvalstu policijas sistēmām un struktūrām un par policijas pārrobežu sadarbību Eiropas Savienībā,

| — | uzlabot informētību par starptautiskajiem un Eiropas Savienības instrumentiem, jo īpaši par:






  a) | Eiropas Savienības iestādēm, to darbību un lomu, kā arī par lēmumu pieņemšanas metodēm un juridiskiem instrumentiem, jo īpaši saistībā ar tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību; |
| --- | --- | --- |

—

uzlabot informētību par starptautiskajiem un Eiropas Savienības instrumentiem, jo īpaši par:

a)

Eiropas Savienības iestādēm, to darbību un lomu, kā arī par lēmumu pieņemšanas metodēm un juridiskiem instrumentiem, jo īpaši saistībā ar tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību;

| b) | Eiropola mērķiem, uzbūvi un darbību, kā arī par veidiem, kā paplašināt Eiropola un attiecīgo dalībvalstu tiesībaizsardzības dienestu sadarbību organizētās noziedzības apkarošanā; |
| --- | --- |

b)

Eiropola mērķiem, uzbūvi un darbību, kā arī par veidiem, kā paplašināt Eiropola un attiecīgo dalībvalstu tiesībaizsardzības dienestu sadarbību organizētās noziedzības apkarošanā;

| c) | Eurojust mērķiem, struktūru un darbību, |
| --- | --- |

c)

Eurojust mērķiem, struktūru un darbību,

Eurojust

| — | nodrošināt pienācīgu apmācību saistībā ar demokrātiskiem aizsargmehānismiem, īpaši tiesībām uz aizstāvību. |
| --- | --- |

—

nodrošināt pienācīgu apmācību saistībā ar demokrātiskiem aizsargmehānismiem, īpaši tiesībām uz aizstāvību.

Pārvaldība

Pārvaldība

1.   Valde

1.

Valde

Sastāvs

Sastāvs

Viena delegācija no katras dalībvalsts.

Katrai delegācijai ir viena balss. Eiropas Savienības Komisijas, Padomes ģenerālsekretariāta un Eiropola pārstāvjus aicina piedalīties sanāksmēs kā novērotājus bez balsstiesībām.

2.   Direktors

2.

Direktors

Vada Akadēmiju. Direktoru ieceļ un atceļ Valde.

3.   Ārējā revīzija

3.

Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

4.   Iekšējā revīzija

4.

Iekšējā revīzija

Komisijas iekšējās revīzijas dienests

5.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

5.

Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Akadēmijai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Akadēmijai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

Budžets

7,8 (8,8) miljoni EUR

(8,8)

Personāls

Personāls

2010. gada štatu sarakstā: 26 (26) pagaidu darbinieki.

(26)

Papildus: 10 (13) amata vietas bija piešķirtas līgumdarbiniekiem.

(13)

Dalībvalstis norīkoja: 4 (2) speciālistus gada laikā.

(2)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

1.   Mācību kursi un semināri

1.

Mācību kursi un semināri

Akadēmija organizēja 91 (88) kursus, seminārus un konferences. Sākotnējais novērtējums par to, kā vērtēti Akadēmijas organizētie pasākumi un mācību rezultāti, parāda augstu kopējo apmierinātības līmeni. Akadēmija ir pulcinājusi kopā 2 198 tiesībaizsardzības amatpersonas (841 mācību speciālistu un 1 997 dalībniekus) no 36 valstīm (ES dalībvalstīm un trešām valstīm). Akadēmija ir organizējusi 10 (7) pasākumus tīkla atbalstam un ieviesusi sistēmisko pamatu partnerattiecību nolīgumiem, tādējādi ļaujot slēgt dotāciju nolīgumus 2011. gada programmai un turpmāk. Neviens pasākums nebija atlikts uz nākamo kalendāro gadu.

(88)

(7)

2.   Ārējās darbības

2.

Ārējās darbības

Akadēmija 2010. gada 7. decembrī parakstīja sadarbības nolīgumus ar Turcijas Valsts policijas institūtu un Horvātijas Policijas akadēmiju. Akadēmija 2010. gada 9. decembrī parakstīja arī pārskatītos sadarbības nolīgumus ar Islandes Valsts policijas akadēmiju un Norvēģijas Policijas universitāti. Ir sāktas sarunas ar Krievijas Federāciju, Gruziju, Albāniju un Melnkalni par nākamajiem sadarbības nolīgumiem (viens nolīgums un viens saprašanās memorands).

3.   Kopējas mācību programmas

3.

Kopējas mācību programmas

Viena kopēja mācību programma par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju 2010. gadā tika pievienota piecām kopējām mācību programmām, kuru īstenošana dalībvalstīs jau bija sākusies. Minētās piecas programmas ir šādas: Eiropols, Policijas darba ētika un korupcijas novēršana, Vardarbība ģimenē (I un II), Cilvēku tirdzniecība un Narkotiku tirdzniecība.

4.   Novērtēšana

4.

Novērtēšana

2010. gadā tika pabeigts Akadēmijas piecu gadu darbības novērtējums.

5.   Pētniecība un zinātne

5.

Pētniecība un zinātne

Zinātniski pētnieciskās jomas korespondentu tīkls un Pētniecības un zinātnes darba grupa palīdzēja sagatavot trīs Akadēmijas darba programmā paredzētus zinātniski pētnieciskus pasākumus:

| 1) | ikgadējo Akadēmijas Policijas zinātniski pētniecisko konferenci; |
| --- | --- |

1)

ikgadējo Akadēmijas Policijas zinātniski pētniecisko konferenci;

| 2) | pētniecības simpoziju “Policijas kontroles daudzveidība”; |
| --- | --- |

2)

pētniecības simpoziju “Policijas kontroles daudzveidība”;

| 3) | īstenošanas simpoziju “Policijas kontrole plašos publiskos pasākumos”. |
| --- | --- |

3)

īstenošanas simpoziju “Policijas kontrole plašos publiskos pasākumos”.

Tīmekļa vietnē tika publicēti divi turpmākie “Eiropas Policijas Zinātniski Pētnieciskā Biļetena” izdevumi. Tika pabeigts ziņojums “Aptauja par Eiropas policijas izglītību un Boloņa”. Akadēmijas ieguldījums tika prezentēts “Stokholmas Kriminoloģijas simpozijā” un ikgadējā Eiropas Kriminoloģijas biedrības konferencē. E-bibliotēka turpina attīstīties, un reģistrētie e-tīkla lietotāji to izmanto kā zināšanu glabātavu.

6.   “Euromed Police II” projekts

6.

“Euromed Police II” projekts

Euromed projekts ir sasniedzis savus darbības mērķus un 2010. gada 30. septembrī tika slēgts.

Euromed

7.   Apmaiņas programma

7.

Apmaiņas programma

Akadēmijas apmaiņas programmu, kas bija viengadīgs projekts, sāka īstenot 2009. gadā, bet pabeidza – 2010. gadā. Pirmais apmaiņas periods bija no 2009. gada oktobra līdz decembrim, un otrais apmaiņas periods bija no 2010. gada janvāra līdz martam. Apmaiņas ilgums vecākajiem policijas virsniekiem bija 12–14 kalendāra dienas, bet mācību speciālistiem tas bija 18–22 kalendāra dienas. Pirmajos divos apmaiņas periodos piedalījās 51 dalībnieks no 21 dalībvalsts. Galvenās tēmas bija policijas sadarbība Kopienas līmenī un organizētā noziedzība (vecākie policijas virsnieki) un mācību vide (mācību speciālisti). Pēc dotācijas grozījumiem atlikušo budžetu izmantoja trešajam apmaiņas periodam, kurā piedalījās 88 vecākie policijas virsnieki.

8.   Elektroniskais tīkls (e-tīkls)

8.

Elektroniskais tīkls (e-tīkls)

Akadēmijas e-tīklam (elektroniskajam tīklam) bija 102 000 atsevišķu apmeklētāju (34 % palielinājums salīdzinājumā ar 2009. gadu) (76 000) un 2010. gada beigās bija 6 226 reģistrēti lietotāji (903). Akadēmijas mācību vadības sistēma ir izrādījusies ļoti veiksmīga, ne tikai atbalstot tradicionālos Akadēmijas pasākumus, proti, kursus un seminārus, bet arī piedāvājot informācijas platformu Akadēmijas apmaiņas programmai (CEPOL/ISEC Exchange Programme) un vairākām darba grupām. 2010. gadā arī dokumentu vadības sistēma kļuva par galveno sanāksmju dokumentu avotu visām vadības grupām, bet dažas grupas dokumentu izplatīšanai izmantoja tikai to.

(76 000)

(903)

CEPOL/ISEC Exchange Programme

Avots: Akadēmijas sniegtā informācija.

Avots:

---

AKADĒMIJAS ATBILDES

| 13. | Lai izvairītos no Palātas aprakstītās situācijas atkārtošanās, 2010. gada apropriāciju pārnesumam pielāgoti stingri kritēriji 2011. gada anulāciju mazināšanai. 2011. gada jūnijā tika pārskatītas visas atvērtās saistības, lai labāk uzraudzītu budžeta izlietojumu un lai optimizētu 2011. gada budžeta īstenošanu. |
| --- | --- |

13.

Lai izvairītos no Palātas aprakstītās situācijas atkārtošanās, 2010. gada apropriāciju pārnesumam pielāgoti stingri kritēriji 2011. gada anulāciju mazināšanai. 2011. gada jūnijā tika pārskatītas visas atvērtās saistības, lai labāk uzraudzītu budžeta izlietojumu un lai optimizētu 2011. gada budžeta īstenošanu.

| 14. | CEPOL ir pārskatījusi izdevumu deklarāciju apstiprinājuma procesu un apliecinošos pierādījumus. Turklāt CEPOL ir noorganizējusi jaunu apmācību kursu vadītājiem, lai turpinātu uzlabot kursu kontroli, kā arī maksājumu dokumentu kvalitāti. |
| --- | --- |

14.

CEPOL ir pārskatījusi izdevumu deklarāciju apstiprinājuma procesu un apliecinošos pierādījumus. Turklāt CEPOL ir noorganizējusi jaunu apmācību kursu vadītājiem, lai turpinātu uzlabot kursu kontroli, kā arī maksājumu dokumentu kvalitāti.

| 15. | CEPOL atzīst Palātas piezīmi. Taču tā turpinās centienus atgūt iespējami daudz līdz šim pilnībā neatgūto līdzekļu. |
| --- | --- |

15.

CEPOL atzīst Palātas piezīmi. Taču tā turpinās centienus atgūt iespējami daudz līdz šim pilnībā neatgūto līdzekļu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/140 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/140

---

ZIŅOJUMS

par Eurojust 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Eurojust atbildēm

2011/C 366/25

IEVADS

| 1. | Eurojust, kas atrodas Hāgā, izveidoja ar Padomes Lēmumu 2002/187/TI (1), lai pastiprinātu cīņu pret smagiem organizētiem noziegumiem. Šīs struktūrvienības mērķis ir uzlabot sadarbību izmeklēšanas un kriminālvajāšanas jomā vairāku Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijā, kā arī valstīs, kas nav ES dalībvalstis (2). |
| --- | --- |

1.

Eurojust, kas atrodas Hāgā, izveidoja ar Padomes Lēmumu 2002/187/TI (1), lai pastiprinātu cīņu pret smagiem organizētiem noziegumiem. Šīs struktūrvienības mērķis ir uzlabot sadarbību izmeklēšanas un kriminālvajāšanas jomā vairāku Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijā, kā arī valstīs, kas nav ES dalībvalstis (2).

| 2. | Pēc budžeta grozījumu pieņemšanas Eurojust 2010. gada galīgais budžets bija 32,3 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 28,2 miljoni EUR). Gada beigās Eurojust strādāja 295 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 248 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Pēc budžeta grozījumu pieņemšanas Eurojust 2010. gada galīgais budžets bija 32,3 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 28,2 miljoni EUR). Gada beigās Eurojust strādāja 295 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 248 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Eurojust gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Eurojust gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Eurojust kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Eurojust finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Eurojust kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Eurojust finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Eurojust gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Eurojust gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Eurojust gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eurojust finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Eurojust finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Eurojust gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eurojust finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Eurojust finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Eurojust2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Eurojust2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | No III sadaļas “Pamatdarbības izdevumi” budžeta 38 % pārnesa uz 2011. gadu. Tik augsts pārnesumu līmenis nav samērīgs un ir pretrunā gada pārskata principam. |
| --- | --- |

13.

No III sadaļas “Pamatdarbības izdevumi” budžeta 38 % pārnesa uz 2011. gadu. Tik augsts pārnesumu līmenis nav samērīgs un ir pretrunā gada pārskata principam.

CITI JAUTĀJUMI

| 14. | Eurojust direktors ir atbildīgs budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par visiem pienākumiem, kas uzskaitīti 5. punktā “Direktora atbildība”, taču de facto viņš neatbild par lielāko daļu ar ikdienas darbībām saistīto vadības lēmumu, kurus pieņem Eurojust kolēģija, pamatojoties uz dibināšanas tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem (12). Lai novērstu pārklāšanos atbildības jomā, varētu pārskatīt iesaistīto amatpersonu attiecīgos uzdevumus un pienākumus. |
| --- | --- |

14.

Eurojust direktors ir atbildīgs budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par visiem pienākumiem, kas uzskaitīti 5. punktā “Direktora atbildība”, taču de facto viņš neatbild par lielāko daļu ar ikdienas darbībām saistīto vadības lēmumu, kurus pieņem Eurojust kolēģija, pamatojoties uz dibināšanas tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem (12). Lai novērstu pārklāšanos atbildības jomā, varētu pārskatīt iesaistīto amatpersonu attiecīgos uzdevumus un pienākumus.

| 15. | Vienā iepirkuma procedūrā vērtēšanas komisija izmantoja citādus novērtējuma punktus, nekā bija publicēti konkursa dokumentācijā. |
| --- | --- |

15.

Vienā iepirkuma procedūrā vērtēšanas komisija izmantoja citādus novērtējuma punktus, nekā bija publicēti konkursa dokumentācijā.

| 16. | Lai gan nedrīkst pieņemt darbā kandidātus no rezerves sarakstiem, kuru darbības termiņš ir beidzies, 2010. gadā pieņēma darbā ierēdni no saraksta, kas vairs nebija spēkā kopš 2009. gada janvāra. |
| --- | --- |

16.

Lai gan nedrīkst pieņemt darbā kandidātus no rezerves sarakstiem, kuru darbības termiņš ir beidzies, 2010. gadā pieņēma darbā ierēdni no saraksta, kas vairs nebija spēkā kopš 2009. gada janvāra.

IEPRIEKŠĒJO KONSTATĒJUMU PĒCPĀRBAUDE

| 17. | Eurojust samazināja neaizpildīto amata vietu proporciju no 24 % 2009. gada beigās līdz 13 % 2010. gada beigās. |
| --- | --- |

17.

Eurojust samazināja neaizpildīto amata vietu proporciju no 24 % 2009. gada beigās līdz 13 % 2010. gada beigās.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  2002. gada 28. februāra Lēmums, ar kuru izveido Eurojust (OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.).

1

Eurojust

(2)  Iestādes kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Eurojust finanšu noteikumos.

9

Eurojust

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 17. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 5. jūlijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://www.eurojust.europa.eu.

11

(12)  28., 29., 30. un 36. pants Padomes Lēmumā 2002/187/TI, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2003/659/TI (OV L 245, 29.9.2003., 44. lpp.) un Padomes Lēmumu 2009/426/TI (OV L 138, 4.6.2009., 14. lpp.).

12

---

PIELIKUMS

Eurojust (Hāga)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 85. pants) | Eurojust uzdevums ir atbalstīt un stiprināt koordināciju un sadarbību starp tām valstu iestādēm, kas veic izmeklēšanu un kriminālvajāšanu saistībā ar smagiem noziegumiem, kuri skar vismaz divas dalībvalstis vai kuru dēļ nepieciešama kopīga kriminālvajāšana, pamatojoties uz dalībvalstu iestāžu un Eiropola veiktajām darbībām un sniegto informāciju. |
| --- | --- |
| Eurojust kompetence


  (Padomes Lēmums 2002/187/TI) | Mērķi







  — | Sekmēt un uzlabot izmeklēšanas un kriminālvajāšanas koordināciju starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 85. pants)

Eurojust uzdevums ir atbalstīt un stiprināt koordināciju un sadarbību starp tām valstu iestādēm, kas veic izmeklēšanu un kriminālvajāšanu saistībā ar smagiem noziegumiem, kuri skar vismaz divas dalībvalstis vai kuru dēļ nepieciešama kopīga kriminālvajāšana, pamatojoties uz dalībvalstu iestāžu un Eiropola veiktajām darbībām un sniegto informāciju.

Eurojust kompetence

(Padomes Lēmums 2002/187/TI)

Mērķi

—

Sekmēt un uzlabot izmeklēšanas un kriminālvajāšanas koordināciju starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm,

| — | uzlabot sadarbību, jo īpaši veicinot informācijas apmaiņu, savstarpēju juridisko palīdzību un izdošanas pieprasījumu realizāciju, |
| --- | --- |

—

uzlabot sadarbību, jo īpaši veicinot informācijas apmaiņu, savstarpēju juridisko palīdzību un izdošanas pieprasījumu realizāciju,

| — | atbalstīt dalībvalstu kompetentās iestādes, lai padarītu efektīvāku to veikto izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, |
| --- | --- |

—

atbalstīt dalībvalstu kompetentās iestādes, lai padarītu efektīvāku to veikto izmeklēšanu un kriminālvajāšanu,

| — | sniegt atbalstu procedūrās, kurās iesaistīta dalībvalsts un valsts, kas nav dalībvalsts, |
| --- | --- |

—

sniegt atbalstu procedūrās, kurās iesaistīta dalībvalsts un valsts, kas nav dalībvalsts,

| — | sniegt atbalstu procedūrās, kurās iesaistīta dalībvalsts un Savienība. |
| --- | --- |

—

sniegt atbalstu procedūrās, kurās iesaistīta dalībvalsts un Savienība.

Uzdevumi

Lai organizētu sadarbību starp dažādām valstu tiesību sistēmām, Eurojust darbojas:

| — | ar valstu pārstāvju starpniecību vai |
| --- | --- |

—

ar valstu pārstāvju starpniecību vai

| — | kā Kolēģija. |
| --- | --- |

—

kā Kolēģija.

Ja attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes nolemj neatbildēt uz lūgumiem, kurus Eurojust iesniedzis kā Kolēģija, tās informē Eurojust par sava lēmuma iemesliem.

Pārvaldība

1.   Kolēģija atbild par Eurojust organizāciju un darbību.

2.   Kolēģiju veido valstu locekļi, un katra dalībvalsts tos norīkojusi atbilstoši savai tiesību sistēmai. Tie ir prokurori, tiesneši vai policijas darbinieki ar līdzvērtīgu kompetenci.

3.   Priekšsēdētāju ievēl Kolēģija no valstu locekļu vidus.

4.   Apvienotā uzraudzības iestāde kontrolē personas datu apstrādi.

5.   Administratīvais direktors, kuru vienbalsīgi ieceļ Kolēģija.

6.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

7.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Eurojust pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

32,3 (28,2) miljoni EUR, tostarp piešķirtie ieņēmumi 2 miljoni EUR (apvienotās izmeklēšanas grupas projekts)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Kolēģijas locekļi un ar to saistītie darbinieki: 58 (47), no tiem:

27 valstu locekļi, 3 prokurori koordinatori, 16 vietnieki un 12 palīgi

Plānotais amata vietu skaits štatu sarakstā: 185 (185), aizņemtās amata vietas: 162 (141)

Citi darbinieki: 75 (60), no tiem:

36 līgumdarbinieki, 17 norīkotie valstu eksperti, 22 pagaidu darbinieki

Kopējais darbinieku skaits: 295 (248)

Norīkoti šādu pienākumu veikšanai:

| | pamatdarbībām: 157 (131) |
| --- | --- |

pamatdarbībām: 157 (131)

| | administrācijā: 107 (89) |
| --- | --- |

administrācijā: 107 (89)

| | dažādiem uzdevumiem: 31 (28) |
| --- | --- |

dažādiem uzdevumiem: 31 (28)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Koordinācijas sanāksmju skaits

141 (131)

Lietu skaits kopā

1 424(1 193)

Krāpšana: 631 (612)

Narkotiku kontrabanda: 254 (230)

Terorisms: 25 (19)

Slepkavības: 83 (90)

Cilvēku tirdzniecība: 87 (74)

Avots: Eurojust sniegtā informācija.

---

EUROJUST ATBILDES

| 13. | Tā kā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu 2010. gadā bija vērojama lielāka aktivitāte, pieauga automātiskie pārejošie atlikumi – galvenokārt sakarā ar organizācijas strukturālās reformas projektu, jaunas datorsistēmas infrastruktūras izmaksām un datu procesa izmaksām. Abstrahējoties no šiem trim elementiem, kopumā pārejošie atlikumi samazinājās, ja vērtē līdzvērtīgas situācijas. |
| --- | --- |

13.

Tā kā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu 2010. gadā bija vērojama lielāka aktivitāte, pieauga automātiskie pārejošie atlikumi – galvenokārt sakarā ar organizācijas strukturālās reformas projektu, jaunas datorsistēmas infrastruktūras izmaksām un datu procesa izmaksām. Abstrahējoties no šiem trim elementiem, kopumā pārejošie atlikumi samazinājās, ja vērtē līdzvērtīgas situācijas.

| 14. | Koledžai vajag novērst šo anomāliju, vai arī šī strukturālā nepilnība ir jānovērš ar jauniem noteikumiem. |
| --- | --- |

14.

Koledžai vajag novērst šo anomāliju, vai arī šī strukturālā nepilnība ir jānovērš ar jauniem noteikumiem.

| 15. | Lai turpmāk novērstu šādas kļūdas, Eurojust gādās par to, lai tiktu ievēroti Eiropas Savienības konkursos izmantoto procedūru kvalitātes standarti un lai Eurojust vērtētāji būtu informēti par savu atbildību, piedaloties procedūrās kopā ar citām organizācijām. |
| --- | --- |

15.

Lai turpmāk novērstu šādas kļūdas, Eurojust gādās par to, lai tiktu ievēroti Eiropas Savienības konkursos izmantoto procedūru kvalitātes standarti un lai Eurojust vērtētāji būtu informēti par savu atbildību, piedaloties procedūrās kopā ar citām organizācijām.

| 16. | Lai gan dokumenti, kas attiecas uz minēto darbinieku atlases lietu, nav pilnīgi, tā laika administratīvā direktora vietas izpildītājs apstiprināja, ka pieņēmis lēmumu par minētā rezerves saraksta papildināšanu. Lai turpmāk novērstu šādas situācijas, Eurojust veiks pasākumus, lai visi ar darbinieku atlasi saistītie lēmumi tiktu pienācīgi dokumentēti. |
| --- | --- |

16.

Lai gan dokumenti, kas attiecas uz minēto darbinieku atlases lietu, nav pilnīgi, tā laika administratīvā direktora vietas izpildītājs apstiprināja, ka pieņēmis lēmumu par minētā rezerves saraksta papildināšanu. Lai turpmāk novērstu šādas situācijas, Eurojust veiks pasākumus, lai visi ar darbinieku atlasi saistītie lēmumi tiktu pienācīgi dokumentēti.

| 17. | Eurojust rīkosies, lai uzlabotu situāciju. |
| --- | --- |

17.

Eurojust rīkosies, lai uzlabotu situāciju.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/145

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Izglītības fonda 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm

2011/C 366/26

IEVADS

| 1. | Eiropas Izglītības fondu (turpmāk tekstā – “Fonds”), kurš atrodas Turīnā, izveidoja ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1360/90 (1). Fonda uzdevums ir atbalstīt arodizglītības reformu Eiropas Savienības partnervalstīs. Tādā nolūkā Fonds palīdz Komisijai īstenot vairākas programmas (PHARE, TACIS, CARDS un MEDA) (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Izglītības fondu (turpmāk tekstā – “Fonds”), kurš atrodas Turīnā, izveidoja ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1360/90 (1). Fonda uzdevums ir atbalstīt arodizglītības reformu Eiropas Savienības partnervalstīs. Tādā nolūkā Fonds palīdz Komisijai īstenot vairākas programmas (PHARE, TACIS, CARDS un MEDA) (2).

| 2. | Fonda 2010. gada budžets bija 19,3 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 20,2 miljoni EUR). Gada beigās Fondā strādāja 128 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 124 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Fonda 2010. gada budžets bija 19,3 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 20,2 miljoni EUR). Gada beigās Fondā strādāja 128 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 124 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Fonda gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Fonda gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Fonda kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Fonda finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Fonda kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Fonda finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Fonda gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Fonda gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Fonda gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Fonda finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā slēgtajā gadā, kā to nosaka Fonda finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Fonda gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Fonda finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā slēgtajā gadā, kā to nosaka Fonda finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Fonda 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Fonda 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp.

1

(2)  Fonda kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātiem un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Fonda finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 15. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 16. jūnijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://www.etf.europa.eu/Archive.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Izglītības fonds (Turīna)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 166. panta 3. punkts) | Savienība un dalībvalstis arodmācību jomā sekmē sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |
| Fonda kompetence


  (Padomes Regula (EEK) Nr. 1360/90) | Mērķi







  — | ES ārējo attiecību politikas kontekstā dot ieguldījumu, lai uzlabotu cilvēkkapitāla attīstību šādās valstīs: valstīs, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 un Regulu (EK) Nr. 1638/2006 un attiecīgi vēlāk pieņemtiem tiesību aktiem; pārējās valstīs, kuras apstiprina ar Valdes lēmumu, pamatojoties uz priekšlikumu, ko atbalsta divas trešdaļas tās locekļu, un Komisijas atzinumu, un uz kurām attiecas Savienības instruments vai starptautisks nolīgums, kurā iekļauts cilvēkkapitāla attīstības aspekts, un ciktāl to ļauj pieejamie resursi, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 166. panta 3. punkts)

Savienība un dalībvalstis arodmācību jomā sekmē sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām.

Fonda kompetence

(Padomes Regula (EEK) Nr. 1360/90)

Mērķi

—

ES ārējo attiecību politikas kontekstā dot ieguldījumu, lai uzlabotu cilvēkkapitāla attīstību šādās valstīs: valstīs, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 un Regulu (EK) Nr. 1638/2006 un attiecīgi vēlāk pieņemtiem tiesību aktiem; pārējās valstīs, kuras apstiprina ar Valdes lēmumu, pamatojoties uz priekšlikumu, ko atbalsta divas trešdaļas tās locekļu, un Komisijas atzinumu, un uz kurām attiecas Savienības instruments vai starptautisks nolīgums, kurā iekļauts cilvēkkapitāla attīstības aspekts, un ciktāl to ļauj pieejamie resursi,

| — | šajā regulā cilvēkkapitāla attīstību definē kā “darbu, kas veicina indivīda prasmju un kompetences attīstību visa mūža garumā, uzlabojot profesionālās izglītības un mācību sistēmas”. |
| --- | --- |

—

šajā regulā cilvēkkapitāla attīstību definē kā “darbu, kas veicina indivīda prasmju un kompetences attīstību visa mūža garumā, uzlabojot profesionālās izglītības un mācību sistēmas”.

Uzdevumi

Lai sasniegtu noteiktos mērķus, Fonds, valdes piešķirto pilnvaru robežās un sekojot Savienības līmenī noteiktām vispārējām pamatnostādnēm, veiks šādas funkcijas:

| — | sniegs informāciju, politikas analīzi un ieteikumus par cilvēkkapitāla attīstīšanas jautājumiem partnervalstīs, |
| --- | --- |

—

sniegs informāciju, politikas analīzi un ieteikumus par cilvēkkapitāla attīstīšanas jautājumiem partnervalstīs,

| — | sekmēs zināšanas par spēju pieprasījumu un tā analīzi valsts un vietējos darba tirgos, |
| --- | --- |

—

sekmēs zināšanas par spēju pieprasījumu un tā analīzi valsts un vietējos darba tirgos,

| — | atbalstīs attiecīgās ieinteresētās personas partnervalstīs, lai uzlabotu cilvēkkapitāla attīstīšanas spējas, |
| --- | --- |

—

atbalstīs attiecīgās ieinteresētās personas partnervalstīs, lai uzlabotu cilvēkkapitāla attīstīšanas spējas,

| — | veicinās informācijas un pieredzes apmaiņu starp līdzekļu sniedzējiem, kuri partnervalstīs ir iesaistīti cilvēkkapitāla attīstības reformā, |
| --- | --- |

—

veicinās informācijas un pieredzes apmaiņu starp līdzekļu sniedzējiem, kuri partnervalstīs ir iesaistīti cilvēkkapitāla attīstības reformā,

| — | veicinās Savienības atbalsta nodrošināšanu partnervalstīm cilvēkkapitāla attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

veicinās Savienības atbalsta nodrošināšanu partnervalstīm cilvēkkapitāla attīstības jomā,

| — | izplatīs informāciju un veicinās sakaru veidošanu, pieredzes un labas prakses apmaiņu starp ES un partnervalstīm un starp partnervalstīm cilvēkkapitāla attīstīšanas jautājumos, |
| --- | --- |

—

izplatīs informāciju un veicinās sakaru veidošanu, pieredzes un labas prakses apmaiņu starp ES un partnervalstīm un starp partnervalstīm cilvēkkapitāla attīstīšanas jautājumos,

| — | pēc Komisijas pieprasījuma dos ieguldījumu analīzē par partnervalstīm sniegtā atbalsta apmācību jomā vispārējo efektivitāti, |
| --- | --- |

—

pēc Komisijas pieprasījuma dos ieguldījumu analīzē par partnervalstīm sniegtā atbalsta apmācību jomā vispārējo efektivitāti,

| — | veiks citus tādus uzdevumus, par kuriem vienojusies Valde un Komisija atbilstīgi šīs regulas pamatnoteikumiem. |
| --- | --- |

—

veiks citus tādus uzdevumus, par kuriem vienojusies Valde un Komisija atbilstīgi šīs regulas pamatnoteikumiem.

Pārvaldība

1.   Valde

| — | Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, |
| --- | --- |

—

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts,

| — | trīs pārstāvji no Komisijas, |
| --- | --- |

—

trīs pārstāvji no Komisijas,

| — | trīs Eiropas Parlamenta iecelti eksperti, kam nav balsstiesību, |
| --- | --- |

—

trīs Eiropas Parlamenta iecelti eksperti, kam nav balsstiesību,

| — | turklāt trīs partnervalstu pārstāvji var piedalīties Valdes sanāksmēs kā novērotāji. |
| --- | --- |

—

turklāt trīs partnervalstu pārstāvji var piedalīties Valdes sanāksmēs kā novērotāji.

2.   Direktors

Ieceļ Valde pēc Komisijas priekšlikuma.

3.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

Fondam pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

19,3 (20,2) miljoni EUR

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

| — | 96 (96) pagaidu darbinieku amata vietas štatu sarakstā, no tām aizpildītas 92 (86) amata vietas, |
| --- | --- |

—

96 (96) pagaidu darbinieku amata vietas štatu sarakstā, no tām aizpildītas 92 (86) amata vietas,

| — | 36 (38) pārējie darbinieki (vietējie darbinieki, līgumdarbinieki, norīkotie valstu eksperti) |
| --- | --- |

—

36 (38) pārējie darbinieki (vietējie darbinieki, līgumdarbinieki, norīkotie valstu eksperti)

Kopējais darbinieku skaits: 128 (124); norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| — | pamatdarbībām: 70 (64) |
| --- | --- |

—

pamatdarbībām: 70 (64)

| — | administrācijā: 31 (40) |
| --- | --- |

—

administrācijā: 31 (40)

| — | korporatīvajā koordinēšanā un komunikācijā: 27 (20) |
| --- | --- |

—

korporatīvajā koordinēšanā un komunikācijā: 27 (20)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

ES ārējo attiecību politikas kontekstā Fonds dod ieguldījumu, lai uzlabotu cilvēkkapitāla attīstību 29 partnervalstīs, kuras noteiktas regulā un kuras apstiprinājusi Valde. Galvenie pasākumi ir atbalsts ES politikas jautājumos un atbalsts projektiem, politikas analīze, informācijas un pieredzes izplatīšana un apmaiņa un atbalsts partnervalstīm resursu pilnveidošanā.

Fonda pievienotās vērtības pamatā ir neitrāla, nekomerciāla un unikāla izveidota zināšanu bāze, kurā ietilpst zināšanas cilvēkkapitāla attīstības jautājumos un to saikne ar nodarbinātību, tostarp zināšanas par pieejas pielāgošanu cilvēkkapitāla attīstībai Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs partnervalstu kontekstam.

Fonds 2010. gadā sekmīgi pabeidza Turīnas procesa pirmo gadu (24 partnervalstu arodizglītības mācību politikas novērtējums) un tādējādi deva ieguldījumu stratēģiskās politikas izstrādē, veicināja labākās prakses izstrādi, koordināciju un saskaņošanu, kā arī Eiropas Savienības iekšējo politiku ārējo dimensiju.

Fonds veica galvenos uzdevumus arī šādās jomās:

| — | atbalsts Savienības politikai un ārējo attiecību instrumentu projektu ciklam partnervalstīs: 30 (30) tiešie rezultāti, |
| --- | --- |

—

atbalsts Savienības politikai un ārējo attiecību instrumentu projektu ciklam partnervalstīs: 30 (30) tiešie rezultāti,

| — | partnervalstu resursu pilnveidošana: 30 (67) tiešie rezultāti, |
| --- | --- |

—

partnervalstu resursu pilnveidošana: 30 (67) tiešie rezultāti,

| — | politikas analīze: 29 (23) tiešie rezultāti, |
| --- | --- |

—

politikas analīze: 29 (23) tiešie rezultāti,

| — | rezultātu izplatīšana un sadarbības tīkli: 30 (22) tiešie rezultāti. |
| --- | --- |

—

rezultātu izplatīšana un sadarbības tīkli: 30 (22) tiešie rezultāti.

Ar tiešajiem rezultātiem mēra projekta rezultātu sasniegšanu un budžetu attiecina uz Fonda funkcijām.

Papildus šīm funkcijām, kuras tika pildītas saistībā ar darba programmu, Fonds gada gaitā pildīja arī Eiropas Komisijas tiešos pieprasījumus. 2010. gadā bija ziņots par 105 (101) kārtējiem Komisijas pieprasījumiem, no tiem 62 % (56 %) bija adresēti IPA valstīm, 30 % (40 %) – saistībā ar ENPI un 7 % (4 %) – ar DCI. Viens tehnisks pieprasījums nebija saistīts ne ar vienu no trim minētajiem instrumentiem.

| IPA | : | Pirmspievienošanās atbalsta instruments |
| --- | --- | --- |
| ENPI | : | Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments |
| DCI | : | Attīstības sadarbības instruments |

IPA

:

Pirmspievienošanās atbalsta instruments

ENPI

:

Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments

DCI

:

Attīstības sadarbības instruments

Avots: Fonda sniegtā informācija.

---

FONDA ATBILDES

| 1. | Fonds ņem vērā Palātas ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Fonds ņem vērā Palātas ziņojumu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/150

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm

2011/C 366/27

IEVADS

| 1. | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (turpmāk tekstā –“Fonds”), kurš atrodas Dublinā, izveidoja ar Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 (1). Fonda mērķis ir veicināt labāku dzīves un darba apstākļu plānošanu un nodrošināšanu Savienībā, vairojot un izplatot ar šo tēmu saistītas zināšanas (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (turpmāk tekstā –“Fonds”), kurš atrodas Dublinā, izveidoja ar Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 (1). Fonda mērķis ir veicināt labāku dzīves un darba apstākļu plānošanu un nodrošināšanu Savienībā, vairojot un izplatot ar šo tēmu saistītas zināšanas (2).

| 2. | Fonda 2010. gada budžets bija 20,8 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 20,2 miljoni EUR). Gada beigās Fondā strādāja 101 darbinieks, bet iepriekšējā gadā – 94 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Fonda 2010. gada budžets bija 20,8 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 20,2 miljoni EUR). Gada beigās Fondā strādāja 101 darbinieks, bet iepriekšējā gadā – 94 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Fonda gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Fonda gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Fonda kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Fonda finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Fonda kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Fonda finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Fonda gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Fonda gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Fonda gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Fonda finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Fonda finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Fonda gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Fonda finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Fonda finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Fonda 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Fonda 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp.

1

(2)  Fonda kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Fonda finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 30. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 4. jūlijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai www.eurofound.europa.eu.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Dublina)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 151. pants) | Savienība un dalībvalstis, apzinoties sociālās pamattiesības, tostarp tās, kas izklāstītas Eiropas Sociālajā hartā, kura parakstīta Turīnā 1961. gada 18. oktobrī, un 1989. gada Kopienas Hartā par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām, par saviem mērķiem izvirza nodarbinātības veicināšanu, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu nolūkā tos saskaņot, turpinot ieviest uzlabojumus, kā arī pienācīgu sociālo aizsardzību, dialogu starp darba devējiem un darba ņēmējiem, cilvēkresursu attīstību, kas vērsta uz pastāvīgi augstas nodarbinātības uzturēšanu un cīņu pret sociālo atstumtību. |
| --- | --- |
| Fonda kompetence


  (Padomes Regula (EEK) Nr. 1365/75, kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1111/2005) | Mērķi

  Fonda mērķis ir veicināt labāku dzīves un darba apstākļu nodrošināšanu, vairojot un izplatot zināšanas par šo tēmu. Fonds jo īpaši nodarbojas ar šādiem jautājumiem:






  — | cilvēku darba apstākļi, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 151. pants)

Savienība un dalībvalstis, apzinoties sociālās pamattiesības, tostarp tās, kas izklāstītas Eiropas Sociālajā hartā, kura parakstīta Turīnā 1961. gada 18. oktobrī, un 1989. gada Kopienas Hartā par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām, par saviem mērķiem izvirza nodarbinātības veicināšanu, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu nolūkā tos saskaņot, turpinot ieviest uzlabojumus, kā arī pienācīgu sociālo aizsardzību, dialogu starp darba devējiem un darba ņēmējiem, cilvēkresursu attīstību, kas vērsta uz pastāvīgi augstas nodarbinātības uzturēšanu un cīņu pret sociālo atstumtību.

Fonda kompetence

(Padomes Regula (EEK) Nr. 1365/75, kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1111/2005)

Mērķi

Fonda mērķis ir veicināt labāku dzīves un darba apstākļu nodrošināšanu, vairojot un izplatot zināšanas par šo tēmu. Fonds jo īpaši nodarbojas ar šādiem jautājumiem:

—

cilvēku darba apstākļi,

| — | darba organizācija un jo īpaši darba vietu izveide, |
| --- | --- |

—

darba organizācija un jo īpaši darba vietu izveide,

| — | jautājumi, kas ir īpaši raksturīgi noteiktām darba ņēmēju kategorijām, |
| --- | --- |

—

jautājumi, kas ir īpaši raksturīgi noteiktām darba ņēmēju kategorijām,

| — | vides uzlabošanas ilgtermiņa aspekti, |
| --- | --- |

—

vides uzlabošanas ilgtermiņa aspekti,

| — | cilvēka darbības sadalījums telpā un laikā. |
| --- | --- |

—

cilvēka darbības sadalījums telpā un laikā.

Uzdevumi

| — | Veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu šajās jomās, |
| --- | --- |

—

Veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu šajās jomās,

| — | veicināt kontaktus starp universitātēm, pētnieciskiem institūtiem, ekonomiskām un sociālām pārvaldēm un organizācijām, |
| --- | --- |

—

veicināt kontaktus starp universitātēm, pētnieciskiem institūtiem, ekonomiskām un sociālām pārvaldēm un organizācijām,

| — | piedalīties pētījumos vai slēgt līgumus par pētījumiem un sniegt palīdzību eksperimentālos projektos, |
| --- | --- |

—

piedalīties pētījumos vai slēgt līgumus par pētījumiem un sniegt palīdzību eksperimentālos projektos,

| — | cik cieši vien iespējams, sadarboties ar specializētiem institūtiem dalībvalstīs un starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

—

cik cieši vien iespējams, sadarboties ar specializētiem institūtiem dalībvalstīs un starptautiskā līmenī.

Pārvaldība

1.   Valde

| — | No katras dalībvalsts:






  — | pa vienam loceklim, kas pārstāv valdību, |
| --- | --- | --- |

—

No katras dalībvalsts:

—

pa vienam loceklim, kas pārstāv valdību,

| — | pa vienam loceklim, kas pārstāv darba devēju organizācijas, pa vienam loceklim, kas pārstāv darba ņēmēju organizācijas, |
| --- | --- |

—

pa vienam loceklim, kas pārstāv darba devēju organizācijas, pa vienam loceklim, kas pārstāv darba ņēmēju organizācijas,

| — | trīs locekļi, kas pārstāv Komisiju. |
| --- | --- |

—

trīs locekļi, kas pārstāv Komisiju.

2.   Valdes birojs

| — | Sastāv no 11 locekļiem. Trīs locekļi pārstāv katru no sociālajiem partneriem un valdībām, divi locekļi ir no Komisijas, |
| --- | --- |

—

Sastāv no 11 locekļiem. Trīs locekļi pārstāv katru no sociālajiem partneriem un valdībām, divi locekļi ir no Komisijas,

| — | Birojs pārrauga Valdes lēmumu īstenošanu un veic pasākumus Fonda atbilstīgai pārvaldībai Valdes sanāksmju starplaikā. |
| --- | --- |

—

Birojs pārrauga Valdes lēmumu īstenošanu un veic pasākumus Fonda atbilstīgai pārvaldībai Valdes sanāksmju starplaikā.

3.   Direktoru ieceļ Komisija no kandidātu saraksta, ko iesniegusi Valde. Direktors īsteno Valdes un tās Biroja lēmumus un pārvalda Fondu.

4.   Ekspertu komitejās darbojas ne vairāk kā trīs locekļi, kas pārstāv Komisiju, valdības un sociālos partnerus. Komiteju mērķis ir sniegt padomu par lielu projektu īstenošanu un rezultātu izvērtēšanu.

5.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

6.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Fondam pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

20,9 milj. EUR (20,2 milj. EUR)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

101 amata vieta štatu sarakstā, no tām 2010. gada 31. decembrī aizņemta 91 (81) amata vieta

Pārējie darbinieki:

| | Norīkotie valstu eksperti: 0 (0) |
| --- | --- |

Norīkotie valstu eksperti: 0 (0)

| | Līgumdarbinieki: 10 (13) |
| --- | --- |

Līgumdarbinieki: 10 (13)

| | Kopējais darbinieku skaits: 101 (94) |
| --- | --- |

Kopējais darbinieku skaits: 101 (94)

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| | pamatdarbībām: 66 (62) |
| --- | --- |

pamatdarbībām: 66 (62)

| | administrācijā: 31 (28) |
| --- | --- |

administrācijā: 31 (28)

| | dažādiem uzdevumiem: 4 (4) |
| --- | --- |

dažādiem uzdevumiem: 4 (4)

Darbības un pakalpojumi

Uzraudzība un apsekojumi

Eiropas novērošanas centru tīkls

| — | Eiropas Rūpniecisko attiecību novērošanas centrs (EIRO) – jauna informācija pievienota 357 reizes; pieci pārstāvības pētījumi; ikgadējā informācijas atjaunināšana par darba samaksu un laiku un protesta akcijām; darba attiecību ikgadējais apskats; seši salīdzinoši analītiski ziņojumi |
| --- | --- |

—

Eiropas Rūpniecisko attiecību novērošanas centrs (EIRO) – jauna informācija pievienota 357 reizes; pieci pārstāvības pētījumi; ikgadējā informācijas atjaunināšana par darba samaksu un laiku un protesta akcijām; darba attiecību ikgadējais apskats; seši salīdzinoši analītiski ziņojumi

| — | Eiropas Darba apstākļu novērošanas centrs (EWCO) – jauna informācija pievienota 107 reizes; seši salīdzinoši analītiski ziņojumi par migrējošo darba ņēmēju un pašnodarbināto nodarbinātības veicināšanu |
| --- | --- |

—

Eiropas Darba apstākļu novērošanas centrs (EWCO) – jauna informācija pievienota 107 reizes; seši salīdzinoši analītiski ziņojumi par migrējošo darba ņēmēju un pašnodarbināto nodarbinātības veicināšanu

| — | Uzņēmumu pārstrukturēšanas uzraudzības centrs (ERM) – pievienotas 1 258 pārstrukturēšanas faktu lapas; četri salīdzinoši analītiski ziņojumi |
| --- | --- |

—

Uzņēmumu pārstrukturēšanas uzraudzības centrs (ERM) – pievienotas 1 258 pārstrukturēšanas faktu lapas; četri salīdzinoši analītiski ziņojumi

Pētījumi

| — | Otrais pētījums par dzīves kvalitāti Eiropā: sekundārās analīzes ziņojums par ģimenes dzīves un darba apvienošanu |
| --- | --- |

—

Otrais pētījums par dzīves kvalitāti Eiropā: sekundārās analīzes ziņojums par ģimenes dzīves un darba apvienošanu

| — | Trešais pētījums par dzīves kvalitāti Eiropā: praktiskā darba sagatavošana |
| --- | --- |

—

Trešais pētījums par dzīves kvalitāti Eiropā: praktiskā darba sagatavošana

| — | Piektais Eiropas darba apstākļu apsekojums: praktiskais darbs, tostarp 44 000 interviju 34 valstīs; publicēti pirmie konstatējumi (kopsavilkums) |
| --- | --- |

—

Piektais Eiropas darba apstākļu apsekojums: praktiskais darbs, tostarp 44 000 interviju 34 valstīs; publicēti pirmie konstatējumi (kopsavilkums)

| — | Eiropas uzņēmumu aptauja: publicēts pārskata ziņojums, sekundārā analīze par uzņēmumu elastīguma profiliem un par nepilnas slodzes darbu |
| --- | --- |

—

Eiropas uzņēmumu aptauja: publicēts pārskata ziņojums, sekundārā analīze par uzņēmumu elastīguma profiliem un par nepilnas slodzes darbu

Nodarbinātība un konkurētspēja

| — | Ieguldījumu fondi un pārstrukturēšana |
| --- | --- |

—

Ieguldījumu fondi un pārstrukturēšana

| — | Globalizācijas ietekme uz konkrētām nozarēm: finanšu pakalpojumi |
| --- | --- |

—

Globalizācijas ietekme uz konkrētām nozarēm: finanšu pakalpojumi

| — | Uzņēmējdarbības jaunie veidi |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības jaunie veidi

| — | Īstermiņa darba shēmas (Ziņojums “Elastdrošības paplašināta izmantošana – iespēja piemērot īstermiņa darba shēmas”) |
| --- | --- |

—

Īstermiņa darba shēmas (Ziņojums “Elastdrošības paplašināta izmantošana – iespēja piemērot īstermiņa darba shēmas”)

Darba attiecības un darba vietas attīstība

| — | Izņēmuma nosacījumi saistībā ar algām |
| --- | --- |

—

Izņēmuma nosacījumi saistībā ar algām

| — | Elastdrošība krīzes apstākļos |
| --- | --- |

—

Elastdrošība krīzes apstākļos

| — | Darba attiecības tirdzniecības nozarē |
| --- | --- |

—

Darba attiecības tirdzniecības nozarē

| — | Darbinieku iesaistīšanās uzņēmumos saskaņā ar Eiropas uzņēmuma statūtiem |
| --- | --- |

—

Darbinieku iesaistīšanās uzņēmumos saskaņā ar Eiropas uzņēmuma statūtiem

| — | No darba attiecībām valstīs līdz nozaru darba attiecībām |
| --- | --- |

—

No darba attiecībām valstīs līdz nozaru darba attiecībām

| — | Sociālais dialogs un recesija autobūves nozarē |
| --- | --- |

—

Sociālais dialogs un recesija autobūves nozarē

Sociālā kohēzija un dzīves kvalitāte

| — | Vecāka gadagājuma cilvēku sociālās integrācijas pasākumi |
| --- | --- |

—

Vecāka gadagājuma cilvēku sociālās integrācijas pasākumi

| — | Atbalsts bērnu audzināšanā |
| --- | --- |

—

Atbalsts bērnu audzināšanā

| — | Starpkultūru politika un attiecības starp grupām |
| --- | --- |

—

Starpkultūru politika un attiecības starp grupām

| — | Dzīves kvalitātes tendences Eiropā 2003.–2009. gadā |
| --- | --- |

—

Dzīves kvalitātes tendences Eiropā 2003.–2009. gadā

| — | Mājsaimniecības parāda pārvaldība |
| --- | --- |

—

Mājsaimniecības parāda pārvaldība

Saziņa un dalīšanās idejās un pieredzē

Izplatīti 85 511 drukāti izdevumi; 679 jaunas publikācijas internetā un drukātos izdevumos; 873 kontakti un brīfingu sanāksmes ar Eiropas līmeņa politikas veidotājiem; 1,8 miljoni vietnes apmeklējumu; plašsaziņas līdzekļos veikto pasākumu rezultātā informācija nodrošināta 130 miljoniem Eiropas iedzīvotāju; 252 informācijas pieprasījumi no žurnālistiem.

| — | Konference “Strādāt ilgāk, nodrošinot labākus darba apstākļus un jaunus darba veidus un karjeras organizāciju” |
| --- | --- |

—

Konference “Strādāt ilgāk, nodrošinot labākus darba apstākļus un jaunus darba veidus un karjeras organizāciju”

| — | Fonda semināru sērija “Prasmju pilnveidošana Eiropā: problēmas un pasākumi” |
| --- | --- |

—

Fonda semināru sērija “Prasmju pilnveidošana Eiropā: problēmas un pasākumi”

| — | 17 izstādes un 25 Fonda apmeklējumi |
| --- | --- |

—

17 izstādes un 25 Fonda apmeklējumi

Avots: Fonda sniegtā informācija.

---

FONDA ATBILDES

| 1. | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds ņem vērā Palātas ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds ņem vērā Palātas ziņojumu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/156 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/156

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm

2011/C 366/28

IEVADS

| 1. | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (turpmāk tekstā – “Centrs”), kurš atrodas Lisabonā, izveidoja ar Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 302/93 (1). Tā galvenais uzdevums ir vākt datus par narkotikām un narkomāniju, lai sagatavotu un publicētu objektīvu, ticamu un Eiropas līmenī salīdzināmu informāciju. Šī informācija paredzēta, lai analizētu pieprasījumu pēc narkotikām un samazinātu to, kā arī lai analizētu un samazinātu ar narkotiku tirdzniecību kopumā saistītās parādības (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (turpmāk tekstā – “Centrs”), kurš atrodas Lisabonā, izveidoja ar Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 302/93 (1). Tā galvenais uzdevums ir vākt datus par narkotikām un narkomāniju, lai sagatavotu un publicētu objektīvu, ticamu un Eiropas līmenī salīdzināmu informāciju. Šī informācija paredzēta, lai analizētu pieprasījumu pēc narkotikām un samazinātu to, kā arī lai analizētu un samazinātu ar narkotiku tirdzniecību kopumā saistītās parādības (2).

| 2. | Centra 2010. gada budžets bija 16 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 14,7 miljoni EUR). Gada beigās Centrā strādāja 78 darbinieki – tikpat, cik iepriekšējā gadā. |
| --- | --- |

2.

Centra 2010. gada budžets bija 16 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 14,7 miljoni EUR). Gada beigās Centrā strādāja 78 darbinieki – tikpat, cik iepriekšējā gadā.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Centra gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Centra gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Centra kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Centra finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Centra kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Centra finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Centra gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Centra gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Centra gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Centra finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Centra finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Centra gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Centra finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Centra finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Centra 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Centra 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. Šo regulu un tās grozījumus atcēla ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1920/2006 (OV L 376, 27.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  Centra kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienota šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Centra finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 20. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 7. jūlijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index115776EN.html.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (Lisabona)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. panta 1. punkts) | Savienība papildina dalībvalstu rīcību, kas mazina narkotiku izraisīto kaitējumu veselībai, arī informējot un veicot profilakses pasākumus. |
| --- | --- |
| Centra kompetence


  (Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1920/2006) | Mērķi

  Nodrošināt Savienību un tās dalībvalstis ar faktos balstītu, objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju Savienības līmenī par narkotikām, narkomāniju un tās sekām.
  Centram jāpievēršas šādām prioritārām jomām:






  1) | narkotiku problēmas stāvokļa uzraudzībai un jaunu tendenču uzraudzībai, jo īpaši saistībā ar vairāku narkotiku lietošanu vienlaikus; |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. panta 1. punkts)

Savienība papildina dalībvalstu rīcību, kas mazina narkotiku izraisīto kaitējumu veselībai, arī informējot un veicot profilakses pasākumus.

Centra kompetence

(Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1920/2006)

Mērķi

Nodrošināt Savienību un tās dalībvalstis ar faktos balstītu, objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju Savienības līmenī par narkotikām, narkomāniju un tās sekām.

Centram jāpievēršas šādām prioritārām jomām:

1)

narkotiku problēmas stāvokļa uzraudzībai un jaunu tendenču uzraudzībai, jo īpaši saistībā ar vairāku narkotiku lietošanu vienlaikus;

| 2) | risinājumu uzraudzībai un informācijas sniegšanai par paraugpraksi; |
| --- | --- |

2)

risinājumu uzraudzībai un informācijas sniegšanai par paraugpraksi;

| 3) | jaunu psihoaktīvo vielu riska novērtēšanai un ātrās informēšanas sistēmas uzturēšanai; |
| --- | --- |

3)

jaunu psihoaktīvo vielu riska novērtēšanai un ātrās informēšanas sistēmas uzturēšanai;

| 4) | līdzekļu un instrumentu izstrādāšanai, lai palīdzētu dalībvalstīm uzraudzīt un izvērtēt savu politiku un lai palīdzētu Komisijai uzraudzīt un izvērtēt Savienības politiku. |
| --- | --- |

4)

līdzekļu un instrumentu izstrādāšanai, lai palīdzētu dalībvalstīm uzraudzīt un izvērtēt savu politiku un lai palīdzētu Komisijai uzraudzīt un izvērtēt Savienības politiku.

Uzdevumi

| — | Apkopot un analizēt datus, |
| --- | --- |

—

Apkopot un analizēt datus,

| — | uzlabot datu salīdzināšanas metodes, |
| --- | --- |

—

uzlabot datu salīdzināšanas metodes,

| — | izplatīt datus, |
| --- | --- |

—

izplatīt datus,

| — | sadarboties ar Eiropas un starptautiskajām organizācijām un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

sadarboties ar Eiropas un starptautiskajām organizācijām un trešām valstīm,

| — | konstatēt jaunu notikumu attīstību un tendenču maiņu. |
| --- | --- |

—

konstatēt jaunu notikumu attīstību un tendenču maiņu.

Pārvaldība

1.   Administratīvā valde

Administratīvajā valdē ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts, divi Komisijas pārstāvji un divi neatkarīgi eksperti, ko ieceļ Eiropas Parlaments.

Tā pieņem darba programmu, vispārējo gada pārskatu par Centra darbību un budžetu.

2.   Direktors

Ieceļ Administratīvā valde pēc Komisijas priekšlikuma.

3.   Zinātniskā komiteja

Sniedz atzinumus. Tās sastāvā ir ne vairāk kā piecpadsmit plaši pazīstamu zinātnieku, ko Administratīvā valde ieceļ, ņemot vērā viņu zinātnisko izcilību un iepriekš publicējot uzaicinājumu paust interesi. Administratīvā valde var paplašināt Zinātnisko komiteju ar ekspertu grupu jaunu psihoaktīvo vielu riska novērtēšanai.

4.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

5.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Centram pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

15,9 miljoni EUR (14,7 miljoni EUR). Savienības subsīdija 94 % (97 %)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Amata vietu skaits štatu sarakstā: 84 (82)

Aizņemtās amata vietas: 78 (78)

- 27 (26) pārējie darbinieki (norīkotie valstu eksperti, līgumdarbinieki un darbinieki, kas aizstāj uz laiku promesošus darbiniekus)

Kopējais darbinieku skaits: 105 (104)

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| | pamatdarbībām 63,5 (62,5) |
| --- | --- |

pamatdarbībām 63,5 (62,5)

| | administratīvu uzdevumu un IT atbalsta nodrošināšanai: 29,5 (30) |
| --- | --- |

administratīvu uzdevumu un IT atbalsta nodrošināšanai: 29,5 (30)

| | dažādiem uzdevumiem: 12 (11,5) |
| --- | --- |

dažādiem uzdevumiem: 12 (11,5)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Tīkls

Centra pārziņā ir datorizēts Eiropas Informācijas tīkls par narkotikām un narkomāniju (Reitox) informācijas apkopošanai un apmaiņai; tas savieno savā starpā valstu narkotiku informācijas tīklus, specializētos centrus dalībvalstīs un to starptautisko organizāciju informācijas sistēmas, kuras sadarbojas ar Centru.

Publikācijas

| — | Gada ziņojums par narkotiku problēmām Eiropā; 23 (23) valodās, publikācija un interaktīva tīmekļa vietne, |
| --- | --- |

—

Gada ziņojums par narkotiku problēmām Eiropā; 23 (23) valodās, publikācija un interaktīva tīmekļa vietne,

| — | izdevumi par atsevišķiem jautājumiem: 3 (2), |
| --- | --- |

—

izdevumi par atsevišķiem jautājumiem: 3 (2),

| — | statistikas biļetens un interaktīva tīmekļa vietne ar vairāk nekā 350 (350) tabulām un 100 (100) diagrammām, |
| --- | --- |

—

statistikas biļetens un interaktīva tīmekļa vietne ar vairāk nekā 350 (350) tabulām un 100 (100) diagrammām,

| — | vispārīgs darbības pārskats, ikgadējs: 1 (1), |
| --- | --- |

—

vispārīgs darbības pārskats, ikgadējs: 1 (1),

| — | Drugnet Europe newsletter: 4 (4) izlaidumi, |
| --- | --- |

—

Drugnet Europe newsletter: 4 (4) izlaidumi,

| — | Drugs in Focus (īss apskats par politikas jomu): 0 (2) izlaidumi, |
| --- | --- |

—

Drugs in Focus (īss apskats par politikas jomu): 0 (2) izlaidumi,

| — | Centra zinātniskā monogrāfija: 1 (1), |
| --- | --- |

—

Centra zinātniskā monogrāfija: 1 (1),

| — | Ieskats Centra darbībā: 0 (1), |
| --- | --- |

—

Ieskats Centra darbībā: 0 (1),

| — | Centra tematiskie izdevumi: 1 (4), |
| --- | --- |

—

Centra tematiskie izdevumi: 1 (4),

| — | kopīgas publikācijas: 3 (1), |
| --- | --- |

—

kopīgas publikācijas: 3 (1),

| — | narkotiku apraksti: 3 (3) jauni un 14 (11) atjaunināti, |
| --- | --- |

—

narkotiku apraksti: 3 (3) jauni un 14 (11) atjaunināti,

| — | tehniski un zinātniski pētījumi, tostarp raksti un zinātniski kopsavilkumi: 26 (23), |
| --- | --- |

—

tehniski un zinātniski pētījumi, tostarp raksti un zinātniski kopsavilkumi: 26 (23),

| — | zinātniski plakāti: 1 (22), |
| --- | --- |

—

zinātniski plakāti: 1 (22),

| — | datu apkopošanas, apstiprināšanas, uzglabāšanas un izguves sistēma (Fonte) |
| --- | --- |

—

datu apkopošanas, apstiprināšanas, uzglabāšanas un izguves sistēma (Fonte)

Citas tīmekļa vietnes

Centra publiskās tīmekļa vietnes izveidošana, atjaunināšana un satura izstrāde, tostarp:

| — | pārskati par valstīm, |
| --- | --- |

—

pārskati par valstīm,

| — | pārskati par narkomānijas ārstēšanu, profilakses pasākumi, |
| --- | --- |

—

pārskati par narkomānijas ārstēšanu, profilakses pasākumi,

| — | Eiropas juridiskā datubāze par narkotikām, |
| --- | --- |

—

Eiropas juridiskā datubāze par narkotikām,

| — | novērtēšanas instrumentu banka, |
| --- | --- |

—

novērtēšanas instrumentu banka,

| — | paraugprakses portāls (apmaiņa par narkotiku pieprasījuma samazināšanas darbībām, kaitīguma samazināšanu un ārstēšanas moduļiem), |
| --- | --- |

—

paraugprakses portāls (apmaiņa par narkotiku pieprasījuma samazināšanas darbībām, kaitīguma samazināšanu un ārstēšanas moduļiem),

| — | tematiskās lapas, |
| --- | --- |

—

tematiskās lapas,

| — | publikāciju datu bāze |
| --- | --- |

—

publikāciju datu bāze

Reklāmas brošūras:   1 (1);

Konferences materiāls: 1 (0)

Produkti plašsaziņas līdzekļiem: 14 (12) ziņu izlaidumi (5 no tiem 23 valodās) un 9 (6) informatīvas lapas; 1 (0) Power Point prezentācija 23 valodās

Dalība starptautiskās konferencēs/sanāksmēs:   183 (174).

Tehnisko un zinātnisko sanāksmju organizēšana:   83 (29).

Avots: Centra sniegtā informācija.

---

CENTRA ATBILDES

| 1. | Centrs ņem vērā Palātas ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Centrs ņem vērā Palātas ziņojumu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/162 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/162

---

ZIŅOJUMS

par Kopienas Augu šķirņu biroja 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm

2011/C 366/29

IEVADS

| 1. | Kopienas Augu šķirņu biroju (turpmāk tekstā – “Birojs”), kurš atrodas Anžē, izveidoja ar Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 2100/94 (1). Tā galvenais uzdevums ir reģistrēt un izskatīt pieteikumus piešķirt Savienības aizsardzību rūpnieciskā īpašuma tiesībām, kas attiecas uz augu šķirnēm, un nodrošināt, lai kompetentās iestādes dalībvalstīs veiktu tehniskās pārbaudes (2). |
| --- | --- |

1.

Kopienas Augu šķirņu biroju (turpmāk tekstā – “Birojs”), kurš atrodas Anžē, izveidoja ar Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 2100/94 (1). Tā galvenais uzdevums ir reģistrēt un izskatīt pieteikumus piešķirt Savienības aizsardzību rūpnieciskā īpašuma tiesībām, kas attiecas uz augu šķirnēm, un nodrošināt, lai kompetentās iestādes dalībvalstīs veiktu tehniskās pārbaudes (2).

| 2. | Biroja 2010. gada budžets bija 13,1 miljons EUR (iepriekšējā gadā – 13,2 miljoni EUR). Gada beigās Birojā strādāja 45 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 46 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Biroja 2010. gada budžets bija 13,1 miljons EUR (iepriekšējā gadā – 13,2 miljoni EUR). Gada beigās Birojā strādāja 45 darbinieki, bet iepriekšējā gadā – 46 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Biroja gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Biroja gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Biroja Administratīvajai padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2100/94 111. pantu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Biroja Administratīvajai padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2100/94 111. pantu.

Priekšsēdētāja atbildība

| 5. | Būdams Biroja kredītrīkotājs, priekšsēdētājs izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Biroja finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (6). Priekšsēdētājs atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (7), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (8) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Biroja kredītrīkotājs, priekšsēdētājs izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Biroja finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (6). Priekšsēdētājs atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (7), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (8) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Biroja gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Biroja gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (9) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (9) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Biroja gada pārskati (10) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Biroja finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Biroja finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Biroja gada pārskati (10) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Biroja finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Biroja finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Biroja 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Biroja 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Ziņojumā par Biroja 2009. gada pārskatiem (11) Palāta norādīja uz dažām nepilnībām attiecīgo iepirkuma noteikumu piemērošanā. Lai gan Biroja darbība šajā jomā ir uzlabojusies, tika konstatētas nepilnības, starp kurām bija budžeta saistību iegrāmatošana pirms juridisko saistību uzņemšanas un iepirkuma sarunu procedūras vadība. |
| --- | --- |

13.

Ziņojumā par Biroja 2009. gada pārskatiem (11) Palāta norādīja uz dažām nepilnībām attiecīgo iepirkuma noteikumu piemērošanā. Lai gan Biroja darbība šajā jomā ir uzlabojusies, tika konstatētas nepilnības, starp kurām bija budžeta saistību iegrāmatošana pirms juridisko saistību uzņemšanas un iepirkuma sarunu procedūras vadība.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 227, 1.9.1994., 27. lpp.

1

(2)  Iestādes kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.) 33. pants.

6

(7)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

7

(8)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Biroja finanšu noteikumos.

8

(9)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

9

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(10)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 30. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 5. jūlijā. Galīgie gada pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://www.cpvo.europa.eu/main/en/home/about-the-cpvo/financing.

10

(11)  OV C 338, 14.12.2010., 168. lpp.

11

---

PIELIKUMS

Kopienas augu šķirņu birojs (Anžē)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Izvilkums no Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. panta) | Brīva preču aprite

  Šādus [rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības] aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot dalībvalstu tirdzniecībā kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus. |
| --- | --- |
| Biroja kompetence


  (Padomes Regula (EK) Nr. 2100/94) | Mērķi







  — | Piemērot Savienības augu šķirņu aizsardzības tiesību sistēmu kā vienīgo un ekskluzīvo Savienības rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzības veidu, kas attiecas uz augu šķirnēm. |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Izvilkums no Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. panta)

Brīva preču aprite

Šādus [rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības] aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot dalībvalstu tirdzniecībā kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus.

Biroja kompetence

(Padomes Regula (EK) Nr. 2100/94)

Mērķi

—

Piemērot Savienības augu šķirņu aizsardzības tiesību sistēmu kā vienīgo un ekskluzīvo Savienības rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzības veidu, kas attiecas uz augu šķirnēm.

Uzdevumi

| — | Lemt par Savienības augu šķirņu aizsardzības tiesību piešķiršanu vai noraidīšanu, |
| --- | --- |

—

Lemt par Savienības augu šķirņu aizsardzības tiesību piešķiršanu vai noraidīšanu,

| — | lemt par iebildumiem, |
| --- | --- |

—

lemt par iebildumiem,

| — | lemt par apelācijām, |
| --- | --- |

—

lemt par apelācijām,

| — | lemt par Savienības augu šķirņu aizsardzības tiesību anulēšanu vai atcelšanu. |
| --- | --- |

—

lemt par Savienības augu šķirņu aizsardzības tiesību anulēšanu vai atcelšanu.

Pārvaldība

1.   Priekšsēdētājs

Vada Biroju. Viņu ieceļ Padome no Komisijas piedāvāta kandidātu saraksta pēc Administratīvās padomes atzinuma saņemšanas.

2.   Administratīvā padome

Uzrauga Biroja darba programmu un izstrādā noteikumus par Biroja darba metodēm. Tās sastāvā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts, viens pārstāvis no Komisijas un viņu aizstājēji.

3.   Komitejas, kuru sastāvā ir trīs Biroja darbinieki, lemj par augu šķirņu aizsardzības tiesību piešķiršanu. Pārsūdzības procesā par to lemj Apelācijas padome.

4.   Biroja darbību likumības pārbaude

Komisija pārbauda, vai ir likumīgas Biroja priekšsēdētāja darbības, kurām Savienības tiesību akti neparedz nekādu likumības kontroli, ko veic kāda cita organizācija, un Administratīvās padomes darbības, kuras attiecas uz Biroja budžetu.

5.   Ārējā revīzija

Revīzijas palāta

6.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Administratīvā padome

Birojam pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Galīgais budžets

13,1 milj. EUR (13,2 milj. EUR)

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Amata vietu skaits štatu sarakstā: 46 (46)

Aizņemtās amata vietas: 45 (46)

Kopējais darbinieku skaits: 45 (46)

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| | pamatdarbībām: 17,5 (17,5) |
| --- | --- |

pamatdarbībām: 17,5 (17,5)

| | administrācijā: 21,5 (22,5) |
| --- | --- |

administrācijā: 21,5 (22,5)

| | dažādiem uzdevumiem: 6 (6) |
| --- | --- |

dažādiem uzdevumiem: 6 (6)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Saņemtie pieteikumi: 2 886 (2 768)

Piešķirtās augu šķirņu aizsardzības tiesības: 2 303 (2 596)

2010. gada 31. decembrī spēkā esošās Savienības augu šķirņu aizsardzības tiesības: 17 610 (16 785)

Starptautiskā sadarbība augu šķirņu aizsardzības jomā

| — | Ieguldījums augu šķirņu aizsardzības tiesību stiprināšanā, |
| --- | --- |

—

Ieguldījums augu šķirņu aizsardzības tiesību stiprināšanā,

| — | kontakti un sadarbība ar šādām organizācijām: Eiropas Komisija (Veselības un patērētāju ĢD, pastāvīgās komitejas), UPOV
   (1), CIOPORA
   (2), ESA
   (3), OAPI
   (4), ESAO (5), MAFF
   (6) (Japāna). |
| --- | --- |

—

kontakti un sadarbība ar šādām organizācijām: Eiropas Komisija (Veselības un patērētāju ĢD, pastāvīgās komitejas), UPOV
   (1), CIOPORA
   (2), ESA
   (3), OAPI
   (4), ESAO (5), MAFF
   (6) (Japāna).

Avots: Biroja sniegtā informācija.

---

(1)  Starptautiskā Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienība (Union pour la Protection des Obtentions végétales).

(2)  Starptautiskā Selekcionāru sabiedrība dekoratīvo augu un augļaugu reproducēšanai bezdzimumvairošanās ceļā (International Community of Breeders of Asexually Reproduced Ornamental and Fruit Plants).

(3)  Eiropas Sēklu asociācija (European Seed Association).

(4)  Āfrikas Intelektuālā īpašuma organizācija (Organisation africaine de la Propriété intellectuelle).

(5)  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija.

(6)  Lauksaimniecības, pārtikas un zivsaimniecības ministrija.

---

BIROJA ATBILDES

| 13. | Birojs ņem vērā Palātas piezīmi un sola veltīt īpašu uzmanību revidentu norādīto nepilnību novēršanai. |
| --- | --- |

13.

Birojs ņem vērā Palātas piezīmi un sola veltīt īpašu uzmanību revidentu norādīto nepilnību novēršanai.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/167 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/167

---

ZIŅOJUMS

par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm

2011/C 366/30

IEVADS

| 1. | Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (turpmāk tekstā – “Birojs”), kurš atrodas Alikantē, izveidoja ar Padomes 1993. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 40/94 (1). Biroja uzdevums ir īstenot tos Savienības tiesību aktus par preču zīmēm, dizainparaugiem un modeļiem, kuri dod uzņēmumiem tiesības uz vienādu aizsardzību visā Eiropas Savienības teritorijā (2). |
| --- | --- |

1.

Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (turpmāk tekstā – “Birojs”), kurš atrodas Alikantē, izveidoja ar Padomes 1993. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 40/94 (1). Biroja uzdevums ir īstenot tos Savienības tiesību aktus par preču zīmēm, dizainparaugiem un modeļiem, kuri dod uzņēmumiem tiesības uz vienādu aizsardzību visā Eiropas Savienības teritorijā (2).

| 2. | Biroja 2010. gada budžets bija 365 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 338 miljoni EUR). Gada beigās Birojā strādāja 741 darbinieks, bet iepriekšējā gadā – 742 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Biroja 2010. gada budžets bija 365 miljoni EUR (iepriekšējā gadā – 338 miljoni EUR). Gada beigās Birojā strādāja 741 darbinieks, bet iepriekšējā gadā – 742 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Biroja gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Biroja gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Biroja Budžeta komitejai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 40/94 137. pantu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Biroja Budžeta komitejai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 40/94 137. pantu.

Priekšsēdētāja atbildība

| 5. | Būdams Biroja kredītrīkotājs, priekšsēdētājs izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Biroja finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (6). Priekšsēdētājs atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (7), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (8) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Biroja kredītrīkotājs, priekšsēdētājs izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Biroja finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (6). Priekšsēdētājs atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (7), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (8) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Biroja gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Biroja gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (9) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (9) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Biroja gada pārskati (10) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Biroja finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Biroja finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Biroja gada pārskati (10) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Biroja finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Biroja finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Biroja 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Biroja 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Birojs nav pieņēmis noteikumus par nodevu atmaksu. Atmaksas saistībā ar 2005., 2006. un 2007. gada nodevām pārskatos 2010. gada 31. decembrī vēl arvien nebija nokārtotas. |
| --- | --- |

13.

Birojs nav pieņēmis noteikumus par nodevu atmaksu. Atmaksas saistībā ar 2005., 2006. un 2007. gada nodevām pārskatos 2010. gada 31. decembrī vēl arvien nebija nokārtotas.

| 14. | Palāta konstatēja, ka 2010. gadā par 156 konsultantu pakalpojumiem ir samaksāti 15 miljoni EUR. No minētajiem konsultantiem 29 strādāja Biroja telpās pilnu darba laiku vairāk nekā piecus gadus, bet septiņi – vairāk nekā deviņus gadus. Birojam būtu jāpārskata ārējo konsultantu izmantošanas ieguvumi un izmaksas. |
| --- | --- |

14.

Palāta konstatēja, ka 2010. gadā par 156 konsultantu pakalpojumiem ir samaksāti 15 miljoni EUR. No minētajiem konsultantiem 29 strādāja Biroja telpās pilnu darba laiku vairāk nekā piecus gadus, bet septiņi – vairāk nekā deviņus gadus. Birojam būtu jāpārskata ārējo konsultantu izmantošanas ieguvumi un izmaksas.

IEPRIEKŠĒJO KONSTATĒJUMU PĒCPĀRBAUDE

| 15. | Biroja rīcībā 2010. gada 31. decembrī bija 495,4 miljoni EUR (474,2 miljoni EUR 2009. gadā). Birojs ir pieņēmis finanšu līdzekļu pārvaldības politiku. Uzkrātais budžeta pārpalikums 2010. gada 31. decembrī bija 428,8 miljoni EUR. 2009. gadā attiecīgā summa bija 402,6 miljoni EUR. |
| --- | --- |

15.

Biroja rīcībā 2010. gada 31. decembrī bija 495,4 miljoni EUR (474,2 miljoni EUR 2009. gadā). Birojs ir pieņēmis finanšu līdzekļu pārvaldības politiku. Uzkrātais budžeta pārpalikums 2010. gada 31. decembrī bija 428,8 miljoni EUR. 2009. gadā attiecīgā summa bija 402,6 miljoni EUR.

| 16. | Vairākus gadus pēc kārtas Biroja iekasētās nodevas par pakalpojumiem ir pārsniegušas Biroja reālās izmaksas, tāpēc rodas tik ievērojams pārpalikums, kurš katru gadu palielinās. |
| --- | --- |

16.

Vairākus gadus pēc kārtas Biroja iekasētās nodevas par pakalpojumiem ir pārsniegušas Biroja reālās izmaksas, tāpēc rodas tik ievērojams pārpalikums, kurš katru gadu palielinās.

Šo ziņojumu 2011. gada 27. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp.

1

(2)  Biroja kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

6

(7)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

7

(8)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Biroja finanšu noteikumos.

8

(9)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

9

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(10)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 30. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 1. jūlijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai www.oami.europa.eu.

10

---

PIELIKUMS

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (Alikante)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

  (Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. un 56. pants.) | Brīva preču aprite

  Aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatojas uz rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem, nedrīkst piemērot dalībvalstu tirdzniecībā kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus.
  Savienībā aizliedz pakalpojumu sniegšanas brīvības ierobežojumus to dalībvalstu pilsoņiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, bet sniedz pakalpojumus citas dalībvalsts personai. |
| --- | --- |
| Biroja kompetence


  (Padomes Regula (EK) Nr. 40/94) | Mērķis

  Īstenot Savienības tiesību aktus par preču zīmēm, dizainparaugiem un modeļiem, lai uzņēmumiem dotu tiesības uz vienādu aizsardzību visā Eiropas Savienības teritorijā.

  Uzdevumi







  — | Saņemt un uzskaitīt reģistrācijas pieteikumus, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. un 56. pants.)

Brīva preču aprite

Aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatojas uz rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem, nedrīkst piemērot dalībvalstu tirdzniecībā kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus.

Savienībā aizliedz pakalpojumu sniegšanas brīvības ierobežojumus to dalībvalstu pilsoņiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, bet sniedz pakalpojumus citas dalībvalsts personai.

Biroja kompetence

(Padomes Regula (EK) Nr. 40/94)

Mērķis

Īstenot Savienības tiesību aktus par preču zīmēm, dizainparaugiem un modeļiem, lai uzņēmumiem dotu tiesības uz vienādu aizsardzību visā Eiropas Savienības teritorijā.

Uzdevumi

—

Saņemt un uzskaitīt reģistrācijas pieteikumus,

| — | pārbaudīt nosacījumus ievadīšanai reģistrā un atbilstību Savienības tiesību aktiem, |
| --- | --- |

—

pārbaudīt nosacījumus ievadīšanai reģistrā un atbilstību Savienības tiesību aktiem,

| — | dalībvalstu rūpnieciskā īpašuma birojos meklēt attiecīgās valsts agrākās preču zīmes, |
| --- | --- |

—

dalībvalstu rūpnieciskā īpašuma birojos meklēt attiecīgās valsts agrākās preču zīmes,

| — | publicēt pieteikumus, |
| --- | --- |

—

publicēt pieteikumus,

| — | izskatīt trešo personu iebildumus, |
| --- | --- |

—

izskatīt trešo personu iebildumus,

| — | reģistrēt vai noraidīt pieteikumus, |
| --- | --- |

—

reģistrēt vai noraidīt pieteikumus,

| — | izskatīt pieteikumus par atcelšanu vai spēkā neesamību, |
| --- | --- |

—

izskatīt pieteikumus par atcelšanu vai spēkā neesamību,

| — | apstrādāt iesniegtās apelācijas par lēmumiem. |
| --- | --- |

—

apstrādāt iesniegtās apelācijas par lēmumiem.

Pārvaldība

1.   Valde

Sastāvs

| — | Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, viens pārstāvis no Komisijas un pārstāvju aizstājēji |
| --- | --- |

—

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, viens pārstāvis no Komisijas un pārstāvju aizstājēji

Uzdevums

| — | Konsultēt priekšsēdētāju jautājumos, par kuriem Birojs ir atbildīgs, |
| --- | --- |

—

Konsultēt priekšsēdētāju jautājumos, par kuriem Birojs ir atbildīgs,

| — | sagatavot kandidātu sarakstu (120. pants) priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku, kā arī apelācijas padomju priekšsēdētāju un locekļu amatiem. |
| --- | --- |

—

sagatavot kandidātu sarakstu (120. pants) priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku, kā arī apelācijas padomju priekšsēdētāju un locekļu amatiem.

2.   Biroja priekšsēdētājs

| — | Ieceļ Padome no saraksta, kurā ir ne vairāk kā trīs kandidāti un kuru sagatavojusi Administratīvā padome. |
| --- | --- |

—

Ieceļ Padome no saraksta, kurā ir ne vairāk kā trīs kandidāti un kuru sagatavojusi Administratīvā padome.

3.   Budžeta komiteja

Sastāvs

| — | Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, viens no Komisijas un viņu aizstājēji |
| --- | --- |

—

Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, viens no Komisijas un viņu aizstājēji

Uzdevums

| — | Pieņemt budžetu, pieņemt finanšu noteikumus, apstiprināt budžeta izpildi, par ko atbild priekšsēdētājs, un noteikt maksu par meklēšanas rezultātu ziņojumiem. |
| --- | --- |

—

Pieņemt budžetu, pieņemt finanšu noteikumus, apstiprināt budžeta izpildi, par ko atbild priekšsēdētājs, un noteikt maksu par meklēšanas rezultātu ziņojumiem.

4.   Ar pieteikumiem saistīti lēmumi

Lēmumus pieņem:

| — | pārbaudītāji, |
| --- | --- |

—

pārbaudītāji,

| — | Iebildumu nodaļa, |
| --- | --- |

—

Iebildumu nodaļa,

| — | Preču zīmju piešķiršanas un Juridisko jautājumu nodaļa, |
| --- | --- |

—

Preču zīmju piešķiršanas un Juridisko jautājumu nodaļa,

| — | Anulēšanas nodaļa, |
| --- | --- |

—

Anulēšanas nodaļa,

| — | Apelāciju padomes. |
| --- | --- |

—

Apelāciju padomes.

5.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

6.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Biroja Budžeta komiteja

Aģentūrai pieejamie resursi 2010. gadā (2009. g.)

Budžets

365 (338) miljoni EUR

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

643 (658) amata vietas štatu sarakstā, aizņemtās amata vietas 608 (614) + 133 (128) pārējie darbinieki (palīgdarbinieki, norīkotie valstu eksperti, vietējie un nodarbinātības aģentūras darbinieki un īpašie padomdevēji)

Kopējais darbinieku skaits: 741 (742)

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

Preču zīmes

Pieteikumu skaits: 98 200 (88 300)

Reģistrāciju skaits: 100 800 (90 000)

Iebildumu skaits: 17 700 (13 900)

Apelāciju padomēm iesniegtās apelācijas: 2 570 (1 588)

Apelācijas izskatīšanas stadijā: 2 157 (1 378)

Dizainparaugi

Saņemtie dizainparaugi: 74 700 (69 500)

Reģistrētie dizainparaugi: 73 500 (71 500)

Avots: Biroja sniegtā informācija.

---

BIROJA ATBILDES

| 13. | Birojs 2011. gadā paredz pieņemt administratīvu lēmumu un pastiprināt iekšējās kontroles procedūras, lai samazinātu atliktās nodevu atmaksas, kas jānokārto finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

13.

Birojs 2011. gadā paredz pieņemt administratīvu lēmumu un pastiprināt iekšējās kontroles procedūras, lai samazinātu atliktās nodevu atmaksas, kas jānokārto finanšu pārskatos.

| 14. | 2010. gada beigās Birojs uzsāka IT auditu nolūkā labāk līdzsvarot un pielāgot politiku attiecībā uz ārpakalpojumu izmantošanas politiku kopumā.
  Pildot stratēģisko plānu, kas tika sagatavots 2011. gada maijā un apstiprināts administratīvās valdes un budžeta komitejas kopīgās sanāksmes laikā, Birojs turpina pārskatīt personāla vadības stratēģiju, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzi, kā arī lietderības un efektivitātes principus. Birojs veic pasākumus, lai veiktu specializētās un svarīgākās funkcijas Birojā un ieviestu atbilstošu vadības struktūru un pakalpojumu izraudzīšanas sistēmu ārpakalpojumu sniedzēju vadībai. |
| --- | --- |

14.

2010. gada beigās Birojs uzsāka IT auditu nolūkā labāk līdzsvarot un pielāgot politiku attiecībā uz ārpakalpojumu izmantošanas politiku kopumā.

Pildot stratēģisko plānu, kas tika sagatavots 2011. gada maijā un apstiprināts administratīvās valdes un budžeta komitejas kopīgās sanāksmes laikā, Birojs turpina pārskatīt personāla vadības stratēģiju, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzi, kā arī lietderības un efektivitātes principus. Birojs veic pasākumus, lai veiktu specializētās un svarīgākās funkcijas Birojā un ieviestu atbilstošu vadības struktūru un pakalpojumu izraudzīšanas sistēmu ārpakalpojumu sniedzēju vadībai.

| 15. | Biroja rīcībā 2010. gada 31. decembrī bija EUR 67 miljoni, tostarp avansa maksājumi no Biroja klientiem un no 2010. gada uz 2011. gadu pārnestās apropriācijas, tādēļ šo summu nevar uzskatīt par Biroja pārpalikumu. (Attiecīgā summa 2009. gadā bija EUR 72 miljoni.)
  Budžeta komitejas pieņemtās finanšu līdzekļu pārvaldības politikas rezultātā (atbilstoši Revīzijas palātas sniegtajiem ieteikumiem) Biroja finanšu līdzekļi tiek ieskatīti centrālo banku, AAA reitinga banku un citu ļoti augstu vērtēto starptautisko banku kontos. Turklāt ieviesta ikgadēja pārskata iesniegšana budžeta komitejai.
  Attiecībā uz uzkrāto budžeta pārpalikumu gada beigās – Birojs pazemināja nodevas 2005. un 2009. gadā, un tas negatīvi ietekmēja ienākumus no KPZ nodevām attiecīgi par 24 % un 30 % (pamatojoties uz budžeta skaitļiem).
  Šādas rīcības ievērojami samazinās uzkrāto budžeta pārpalikumu.
  Pirmkārt, ieguldījumi EUR 129 miljonu apmērā stratēģiskā plāna īstenošanai, ko 2011. gadā apstiprinājusi Biroja valde un budžeta lēmējinstitūcija nolūkā uzlabot organizācijas sniegumu un starptautisku sadarbību. Stratēģiskajā plānā ieguldījumiem ēkās tiek atvēlēti EUR 69 miljoni, sadarbības fondam – EUR 40 miljoni, turpmākai IT vienkāršošanai un modernizācijai, kā arī citiem svarīgiem elementiem, kas palīdzēs sasniegt minētos mērķus – EUR 4 miljoni.
  Otrkārt, jaunie tiesību aktu priekšlikumi, ko pašlaik sagatavo Komisija nolūkā pārskatīt ES tiesību aktus par preču zīmēm, kā arī politiskā vienošanās iedalīt 50 % no atjaunošanas nodevas nacionālajiem preču zīmju birojiem. Šāda rīcība kalpos par sadarbības pamatu nolūkā sekmēt prakses un rīku saskaņošanu par labu lietotājiem jautājumos, kas saistīti ar preču zīmēm un dizainparaugiem (skatīt Padomes 2010. gada 25. maija secinājumu par turpmāko preču zīmju sistēmas pārskatīšanu ES). Turklāt tā sniegs ieguldījumu līdzsvarotāka budžeta panākšanai.
  Treškārt, Komisija apsver domu ieviest Biroja finanšu stāvokļa pārskatu, kas tiks veikts reizi divos gados.
  Ceturtkārt, Birojs ir gatavs kļūt par ES intelektuālā īpašuma aģentūru, darbojoties visas ES interesēs, kā arī kopā ar nacionālajiem birojiem izveidot Eiropas tīklu, kas pārstāv gala lietotāju intereses.
  Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija un Birojs nesen parakstīja saprašanas memorandu, saskaņā ar kuru Birojs būs atbildīgs par daudzām darbībām, kas saistītas ar Eiropas Viltošanas un pirātisma apkarošanas centru. Komisija ir izvirzījusi tiesību aktu priekšlikumu (COM(2011) 288), lai pilnībā nodotu šo Centru Biroja pakļautībā, izvairoties no ES aģentūru funkciju dublēšanās. Sākotnējais šā Centra kārtējo izmaksu ietekmes novērtējums bija no EUR 3,3 līdz 5,5 miljoniem gadā.
  Finanšu un administratīvā autonomija, kas noteikta Biroja dibināšanas regulā un minēta tā finanšu programmā, ir ļāvusi Birojam ieviest snieguma parametru būtiskas uzlabošanas rīkus, it īpaši prasīgā un mainīgā lietotāju vidē, un pilnveidot finanšu vadību. |
| --- | --- |

15.

Biroja rīcībā 2010. gada 31. decembrī bija EUR 67 miljoni, tostarp avansa maksājumi no Biroja klientiem un no 2010. gada uz 2011. gadu pārnestās apropriācijas, tādēļ šo summu nevar uzskatīt par Biroja pārpalikumu. (Attiecīgā summa 2009. gadā bija EUR 72 miljoni.)

Budžeta komitejas pieņemtās finanšu līdzekļu pārvaldības politikas rezultātā (atbilstoši Revīzijas palātas sniegtajiem ieteikumiem) Biroja finanšu līdzekļi tiek ieskatīti centrālo banku, AAA reitinga banku un citu ļoti augstu vērtēto starptautisko banku kontos. Turklāt ieviesta ikgadēja pārskata iesniegšana budžeta komitejai.

Attiecībā uz uzkrāto budžeta pārpalikumu gada beigās – Birojs pazemināja nodevas 2005. un 2009. gadā, un tas negatīvi ietekmēja ienākumus no KPZ nodevām attiecīgi par 24 % un 30 % (pamatojoties uz budžeta skaitļiem).

Šādas rīcības ievērojami samazinās uzkrāto budžeta pārpalikumu.

Pirmkārt, ieguldījumi EUR 129 miljonu apmērā stratēģiskā plāna īstenošanai, ko 2011. gadā apstiprinājusi Biroja valde un budžeta lēmējinstitūcija nolūkā uzlabot organizācijas sniegumu un starptautisku sadarbību. Stratēģiskajā plānā ieguldījumiem ēkās tiek atvēlēti EUR 69 miljoni, sadarbības fondam – EUR 40 miljoni, turpmākai IT vienkāršošanai un modernizācijai, kā arī citiem svarīgiem elementiem, kas palīdzēs sasniegt minētos mērķus – EUR 4 miljoni.

Otrkārt, jaunie tiesību aktu priekšlikumi, ko pašlaik sagatavo Komisija nolūkā pārskatīt ES tiesību aktus par preču zīmēm, kā arī politiskā vienošanās iedalīt 50 % no atjaunošanas nodevas nacionālajiem preču zīmju birojiem. Šāda rīcība kalpos par sadarbības pamatu nolūkā sekmēt prakses un rīku saskaņošanu par labu lietotājiem jautājumos, kas saistīti ar preču zīmēm un dizainparaugiem (skatīt Padomes 2010. gada 25. maija secinājumu par turpmāko preču zīmju sistēmas pārskatīšanu ES). Turklāt tā sniegs ieguldījumu līdzsvarotāka budžeta panākšanai.

Treškārt, Komisija apsver domu ieviest Biroja finanšu stāvokļa pārskatu, kas tiks veikts reizi divos gados.

Ceturtkārt, Birojs ir gatavs kļūt par ES intelektuālā īpašuma aģentūru, darbojoties visas ES interesēs, kā arī kopā ar nacionālajiem birojiem izveidot Eiropas tīklu, kas pārstāv gala lietotāju intereses.

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija un Birojs nesen parakstīja saprašanas memorandu, saskaņā ar kuru Birojs būs atbildīgs par daudzām darbībām, kas saistītas ar Eiropas Viltošanas un pirātisma apkarošanas centru. Komisija ir izvirzījusi tiesību aktu priekšlikumu (COM(2011) 288), lai pilnībā nodotu šo Centru Biroja pakļautībā, izvairoties no ES aģentūru funkciju dublēšanās. Sākotnējais šā Centra kārtējo izmaksu ietekmes novērtējums bija no EUR 3,3 līdz 5,5 miljoniem gadā.

Finanšu un administratīvā autonomija, kas noteikta Biroja dibināšanas regulā un minēta tā finanšu programmā, ir ļāvusi Birojam ieviest snieguma parametru būtiskas uzlabošanas rīkus, it īpaši prasīgā un mainīgā lietotāju vidē, un pilnveidot finanšu vadību.

| 16. | Var tikai daļēji apgalvot, ka nodevu pazemināšana automātiski samazinās Biroja pārpalikumu. Pieredze liecina, ka saņemto pieteikumu apjoms ievērojami pieaudzis kopš šīs rīcības īstenošanas. Faktiski tajā pašā posmā preču zīmju pieteikumu pieaugums ievērojami kompensējis nodevu pazemināšanu ienākumu ziņā.
  Turklāt Biroja regulējošo iestāžu apstiprinātā stratēģiskā plāna īstenošana un citi 15. apsvērumā minētie pasākumi pakāpeniski palīdzēs Birojam līdzsvarot budžetu un veltīt daļu no uzkrātā pārpalikuma vienīgi intelektuālā īpašuma sistēmas vajadzībām.
  Visbeidzot, Birojs vēlas uzsvērt to, ka Padomes Regulā (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi skaidri noteikts “līdzāspastāvēšanas” princips starp nacionālajām un Kopienas preču zīmju un dizainparaugu sistēmām.
  Ņemot vērā likumdevēja gribu, ITSB īsteno stratēģisko plānu, kurā noteikti konkrēti pasākumi turpmākai šā modeļa attīstībai par labu lietotājiem un nozarei.
  Birojs uzskata, ka nepārdomāts nodevas pazeminājums ne vien var nodrošināt pārpalikuma samazinājumu, bet var arī apdraudēt nacionālo biroju pastāvēšanu. |
| --- | --- |

16.

Var tikai daļēji apgalvot, ka nodevu pazemināšana automātiski samazinās Biroja pārpalikumu. Pieredze liecina, ka saņemto pieteikumu apjoms ievērojami pieaudzis kopš šīs rīcības īstenošanas. Faktiski tajā pašā posmā preču zīmju pieteikumu pieaugums ievērojami kompensējis nodevu pazemināšanu ienākumu ziņā.

Turklāt Biroja regulējošo iestāžu apstiprinātā stratēģiskā plāna īstenošana un citi 15. apsvērumā minētie pasākumi pakāpeniski palīdzēs Birojam līdzsvarot budžetu un veltīt daļu no uzkrātā pārpalikuma vienīgi intelektuālā īpašuma sistēmas vajadzībām.

Visbeidzot, Birojs vēlas uzsvērt to, ka Padomes Regulā (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi skaidri noteikts “līdzāspastāvēšanas” princips starp nacionālajām un Kopienas preču zīmju un dizainparaugu sistēmām.

Ņemot vērā likumdevēja gribu, ITSB īsteno stratēģisko plānu, kurā noteikti konkrēti pasākumi turpmākai šā modeļa attīstībai par labu lietotājiem un nozarei.

Birojs uzskata, ka nepārdomāts nodevas pazeminājums ne vien var nodrošināt pārpalikuma samazinājumu, bet var arī apdraudēt nacionālo biroju pastāvēšanu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/173

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Institūta atbildēm

2011/C 366/31

IEVADS

| 1. | Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (turpmāk tekstā – “Institūts”), kurš atrodas Viļņā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 (1). Institūta uzdevums ir apkopot, analizēt un izplatīt informāciju par dzimumu līdztiesību, kā arī izstrādāt, analizēt, izvērtēt un izplatīt metodoloģiskus līdzekļus, lai atbalstītu dzimumu līdztiesības integrēšanu visās Savienības politikas jomās un no tām izrietošajās valstu politikas jomās (2). Institūts kļuva pilnībā autonoms 2010. gadā. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (turpmāk tekstā – “Institūts”), kurš atrodas Viļņā, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 (1). Institūta uzdevums ir apkopot, analizēt un izplatīt informāciju par dzimumu līdztiesību, kā arī izstrādāt, analizēt, izvērtēt un izplatīt metodoloģiskus līdzekļus, lai atbalstītu dzimumu līdztiesības integrēšanu visās Savienības politikas jomās un no tām izrietošajās valstu politikas jomās (2). Institūts kļuva pilnībā autonoms 2010. gadā.

| 2. | Institūta 2010. gada budžets bija 6,5 miljoni EUR. Gada beigās Institūtā strādāja 29 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Institūta 2010. gada budžets bija 6,5 miljoni EUR. Gada beigās Institūtā strādāja 29 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Institūta gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Institūta gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Institūta kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Institūta finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Institūta kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Institūta finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Institūta gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Institūta gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Institūta gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Institūta finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Institūta finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Institūta gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Institūta finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Institūta finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Institūta 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Institūta 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Šo ziņojumu 2011. gada 6. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

1

(2)  Institūta kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Institūta finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 16. jūnijā, un Palāta tos saņēma 2011. gada 4. jūlijā. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://www.eige.europa.eu/.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (Viļņa)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pants.) | Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.
  Tā apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, sieviešu un vīriešu līdztiesību, paaudžu solidaritāti un bērnu tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |
| Institūta kompetence


  (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1922/2006) | Mērķi

  Sekmēt un stiprināt dzimumu līdztiesības veicināšanu, tostarp dzimumu līdztiesības integrēto pieeju, visās Savienības politikas jomās un no tām izrietošajās valstu politikas jomās un cīņu pret diskrimināciju dzimuma dēļ, kā arī veicināt ES pilsoņu izpratni par dzimumu līdztiesību.

  Uzdevumi







  — | apkopot, analizēt un izplatīt attiecīgu objektīvu, salīdzināmu un uzticamu informāciju par dzimumu līdztiesību, tostarp izpētes rezultātus un labas prakses piemērus, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pants.)

Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.

Tā apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, sieviešu un vīriešu līdztiesību, paaudžu solidaritāti un bērnu tiesību aizsardzību.

Institūta kompetence

(Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1922/2006)

Mērķi

Sekmēt un stiprināt dzimumu līdztiesības veicināšanu, tostarp dzimumu līdztiesības integrēto pieeju, visās Savienības politikas jomās un no tām izrietošajās valstu politikas jomās un cīņu pret diskrimināciju dzimuma dēļ, kā arī veicināt ES pilsoņu izpratni par dzimumu līdztiesību.

Uzdevumi

—

apkopot, analizēt un izplatīt attiecīgu objektīvu, salīdzināmu un uzticamu informāciju par dzimumu līdztiesību, tostarp izpētes rezultātus un labas prakses piemērus,

| — | izstrādāt metodes, lai uzlabotu datu objektivitāti, salīdzināmību un uzticamību Eiropas līmenī, paredzot kritērijus, kas uzlabos informācijas konsekvenci un, apkopojot datus, ņemt vērā dzimumu aspektus, |
| --- | --- |

—

izstrādāt metodes, lai uzlabotu datu objektivitāti, salīdzināmību un uzticamību Eiropas līmenī, paredzot kritērijus, kas uzlabos informācijas konsekvenci un, apkopojot datus, ņemt vērā dzimumu aspektus,

| — | izstrādāt, analizēt, izvērtēt un izplatīt metodoloģiskus līdzekļus, lai atbalstītu dzimumu līdztiesības integrēšanu visās Savienības politikas jomās un no tām izrietošajās valstu politikas jomās un lai atbalstītu dzimumu līdztiesības integrēto pieeju visās Savienības iestādēs un struktūrās, |
| --- | --- |

—

izstrādāt, analizēt, izvērtēt un izplatīt metodoloģiskus līdzekļus, lai atbalstītu dzimumu līdztiesības integrēšanu visās Savienības politikas jomās un no tām izrietošajās valstu politikas jomās un lai atbalstītu dzimumu līdztiesības integrēto pieeju visās Savienības iestādēs un struktūrās,

| — | veikt apsekojumus par stāvokli dzimumu līdztiesības jomā Eiropā, |
| --- | --- |

—

veikt apsekojumus par stāvokli dzimumu līdztiesības jomā Eiropā,

| — | izveidot un koordinēt Eiropas dzimumu līdztiesības sadarbības tīklu, |
| --- | --- |

—

izveidot un koordinēt Eiropas dzimumu līdztiesības sadarbības tīklu,

| — | organizēt ad hoc ekspertu sanāksmes, lai atbalstītu Institūta izpētes darbu, veicinātu informācijas apmaiņu pētnieku starpā un sekmētu dzimuma līdztiesības aspekta iekļaušanu viņu veiktajos pētījumos, |
| --- | --- |

—

organizēt ad hoc ekspertu sanāksmes, lai atbalstītu Institūta izpētes darbu, veicinātu informācijas apmaiņu pētnieku starpā un sekmētu dzimuma līdztiesības aspekta iekļaušanu viņu veiktajos pētījumos,

| — | lai paplašinātu ES pilsoņu izpratni par dzimumu līdztiesības jautājumiem, kopā ar atbilstīgiem partneriem rīkot Eiropas līmeņa konferences, kampaņas un sanāksmes un iesniegt secinājumus un rezultātus Komisijai, |
| --- | --- |

—

lai paplašinātu ES pilsoņu izpratni par dzimumu līdztiesības jautājumiem, kopā ar atbilstīgiem partneriem rīkot Eiropas līmeņa konferences, kampaņas un sanāksmes un iesniegt secinājumus un rezultātus Komisijai,

| — | izplatīt informāciju par pozitīviem piemēriem visos dzīves aspektos saistībā ar sieviešu un vīriešu lomām, kuras nav stereotipi, un sniegt savus secinājumus un ierosmes, kuru mērķis ir publiskot un turpmāk izmantot šādus panākumu piemērus, |
| --- | --- |

—

izplatīt informāciju par pozitīviem piemēriem visos dzīves aspektos saistībā ar sieviešu un vīriešu lomām, kuras nav stereotipi, un sniegt savus secinājumus un ierosmes, kuru mērķis ir publiskot un turpmāk izmantot šādus panākumu piemērus,

| — | attīstīt dialogu un sadarbību ar nevalstiskām organizācijām un vienlīdzīgu iespēju sekmēšanas organizācijām, universitātēm un ekspertiem, pētniecības centriem, sociālajiem partneriem un citām attiecīgām struktūrām, kas aktīvi iesaistās līdztiesības panākšanā valsts un Eiropas līmenī, |
| --- | --- |

—

attīstīt dialogu un sadarbību ar nevalstiskām organizācijām un vienlīdzīgu iespēju sekmēšanas organizācijām, universitātēm un ekspertiem, pētniecības centriem, sociālajiem partneriem un citām attiecīgām struktūrām, kas aktīvi iesaistās līdztiesības panākšanā valsts un Eiropas līmenī,

| — | sagatavot dokumentācijas avotus, kas pieejami sabiedrībai, |
| --- | --- |

—

sagatavot dokumentācijas avotus, kas pieejami sabiedrībai,

| — | publiskām un privātām organizācijām darīt pieejamu informāciju par dzimumu līdztiesības integrēto pieeju, |
| --- | --- |

—

publiskām un privātām organizācijām darīt pieejamu informāciju par dzimumu līdztiesības integrēto pieeju,

| — | sniegt Savienības iestādēm informāciju par dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības integrēto pieeju valstīs, kas pievienojas, un kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

—

sniegt Savienības iestādēm informāciju par dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības integrēto pieeju valstīs, kas pievienojas, un kandidātvalstīs.

Pārvaldība

1.   Valde

Sastāvs

18 pārstāvji, ko ieceļ Padome, balstoties uz priekšlikumu no katras attiecīgās dalībvalsts, un viens loceklis, kas pārstāv Komisiju un ko ieceļ Komisija. Padomes ieceltie locekļi pārstāv astoņpadsmit dalībvalstis prezidentvalstu rotācijas secībā.

Uzdevumi

Pieņemt gada un vidēja termiņa darba programmas, budžetu, gada ziņojumu, Institūta iekšējos noteikumus un Valdes reglamentu.

2.   Ekspertu foruma sastāvs

Forumā ietilpst locekļi no kompetentām iestādēm, kas specializējušās dzimumu līdztiesības jautājumos, ievērojot principu, ka katra dalībvalsts izvirza vienu pārstāvi, divi locekļi pārstāv citas attiecīgas organizācijas, kas specializējušās dzimumu līdztiesības jautājumos, un tos izvirza Eiropas Parlaments, kā arī trīs locekļi, ko izvirza Komisija.

Uzdevumi

Atbalstīt direktoru tā centienos nodrošināt Institūta darbību izcilību un neatkarību, informācijas apmaiņu un zināšanu apkopošanu attiecībā uz dzimumu līdztiesības jautājumiem, apvienot un nodrošināt ciešu sadarbību starp Institūtu un kompetentajām iestādēm dalībvalstīs.

3.   Direktoru ieceļ Valde no Komisijas ierosinātā kandidātu saraksta.

Uzdevumi

Direktors ir atbildīgs par Regulā (EK) Nr. 1922/2006 minēto uzdevumu veikšanu, Institūta gada un vidēja termiņa darba programmu sagatavošanu un īstenošanu, Valdes un Ekspertu foruma sanāksmju sagatavošanu, gada ziņojuma sagatavošanu un publicēšanu, visiem ar personālu saistītiem jautājumiem un ikdienas administratīvo vadību, kā arī par efektīvu uzraudzības un izvērtēšanas procedūru īstenošanu attiecībā uz Institūta veikumu.

4.   Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta

5.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Institūtam pieejamie resursi 2010. gadā

Galīgais budžets

6,5 miljoni EUR, kas ir 100 % Savienības subsīdija

Darbinieku skaits 2010. gada 31. decembrī

Plānotais amata vietu skaits štatu sarakstā: 25, no tām aizņemtas: 23

6 pārējie darbinieki (līgumdarbinieki, norīkotie valstu eksperti)

Kopējais darbinieku skaits: 29

Norīkoti šādu pienākumu izpildei:

| — | pamatdarbībām: 18 |
| --- | --- |

—

pamatdarbībām: 18

| — | administrācijā: 8 |
| --- | --- |

—

administrācijā: 8

| — | dažādiem uzdevumiem: 3 |
| --- | --- |

—

dažādiem uzdevumiem: 3

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā

Institūta organizatoriskā izveide

Administratīvās un finansiālās patstāvības iegūšana un nosacījumu radīšana, lai nodrošinātu Institūta pilnīgu darbību.

2010. gada štatu saraksts ir pilnībā aizpildīts.

Mācību pasākumi darbiniekiem: 11

Sanāksmju skaits: 10

Galvenās jomas: atbalsts pētniecībai un politikas izstrādei, dzimumu līdztiesības integrētā pieeja, izpratnes veidošana un sadarbības tīklu izveide

Uzsākto pētījumu skaits: 8

Veikums prezidējošo valstu vajadzībām (darbību skaits): 2

Sanāksmju skaits: 3

Izpētes ziņojumi

Sanāksmju skaits: 2

Ar izpēti nesaistīti materiāli

Faktu lapas par dzimumu līdztiesības integrēto pieeju: 3

Galvenās konferences un pasākumi

Konkursa izsludināšana Eiropas mērogā par labāko logotipu: 1

Iekšējās komunikācijas stratēģijas seminārs: 1

Ekspertu tikšanās un darba grupas: 11

Sadarbība ar dalībvalstīm un ar dažādām iestādēm

Ar dalībvalstīm: 2

Ar Eiropas Komisiju: 2

Ar Eiropas Parlamentu: 1

Ar Eurostat: 1

Ar ārējām ieinteresētajām personām: 12

Ar radniecīgām aģentūrām: 2

Sanāksmes, darba grupas un apaļie galdi: 12

Avots: Institūta sniegtā informācija.

---

INSTITŪTA ATBILDES

| 1. | Institūts ņem vērā Palātas ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Institūts ņem vērā Palātas ziņojumu.

---

| 15.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/179 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/179

---

ZIŅOJUMS

par Eiropas Policijas biroja (Europol) 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm

2011/C 366/32

IEVADS

| 1. | Eiropas Policijas biroju (turpmāk tekstā – “Birojs”), kurš atrodas Hāgā, izveidoja ar Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI (1). Ar šo lēmumu, kuru piemēro no 2010. gada 1. janvāra, aizstāj uz Līguma par Eiropas Savienību K.3. pantu balstīto Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvenciju). Biroja mērķis ir atbalstīt un stiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu darbības un savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot organizēto noziedzību, terorismu un citas smagas noziedzības formas, kas skar divas vai vairākas dalībvalstis (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Policijas biroju (turpmāk tekstā – “Birojs”), kurš atrodas Hāgā, izveidoja ar Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI (1). Ar šo lēmumu, kuru piemēro no 2010. gada 1. janvāra, aizstāj uz Līguma par Eiropas Savienību K.3. pantu balstīto Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvenciju). Biroja mērķis ir atbalstīt un stiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu darbības un savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot organizēto noziedzību, terorismu un citas smagas noziedzības formas, kas skar divas vai vairākas dalībvalstis (2).

| 2. | Biroja 2010. gada budžets bija 92,8 miljoni EUR. Gada beigās Birojā strādāja 436 darbinieki. |
| --- | --- |

2.

Biroja 2010. gada budžets bija 92,8 miljoni EUR. Gada beigās Birojā strādāja 436 darbinieki.

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

| 3. | Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Biroja gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 287. panta 1. punkta otro daļu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Palāta revidēja Biroja gada pārskatus (3), kuri ietver finanšu pārskatus (4) un budžeta izpildes pārskatus (5) par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 4. | Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Šī ticamības deklarācija ir adresēta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (6) 185. panta 2. punktu.

Direktora atbildība

| 5. | Būdams Biroja kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Biroja finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.

Būdams Biroja kredītrīkotājs, direktors izpilda budžeta ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar Biroja finanšu noteikumiem uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju ietvaros (7). Direktors atbild par to, lai viņa vadītajā iestādē būtu izveidota tāda organizatoriskā struktūra un iekšējās vadības un kontroles sistēmas un procedūras (8), kas ļautu sagatavot galīgos gada pārskatus (9) bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ un nodrošinātu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Palātas atbildība

| 6. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Biroja gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīziju, sagatavot deklarāciju par Biroja gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 7. | Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

7.

Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) standartiem un ar Starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI) (10) un ētikas kodeksiem. Šie standarti uzliek Palātai pienākumu ievērot tajos minētās ētikas normas, kā arī plānot un veikt revīziju tā, lai gūtu pamatotu pārliecību, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| 8. | Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

8.

Palātas veiktā revīzija ietver procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ pārskatos varētu būt būtiskas neatbilstības vai ka pakārtotie darījumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, Palātas revidenti, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko revidējamā vienība piemēro pārskatu sagatavošanai un izklāstam. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī pārskatu vispārējo izklāstu.

| 9. | Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus. |
| --- | --- |

9.

Palāta uzskata, ka revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu turpmāk sniegtos atzinumus.

Atzinums par pārskatu ticamību

| 10. | Palāta uzskata, ka Biroja gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Biroja finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Biroja finanšu noteikumi. |
| --- | --- |

10.

Palāta uzskata, ka Biroja gada pārskati (11) visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Biroja finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gada, kā to nosaka Biroja finanšu noteikumi.

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| 11. | Palāta uzskata, ka Biroja 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

11.

Palāta uzskata, ka Biroja 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| 12. | Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

12.

Turpmākie komentāri nav pretrunā Palātas sniegtajiem atzinumiem.

KOMENTĀRI PAR BUDŽETA UN FINANŠU PĀRVALDĪBU

| 13. | Uz 2011. gadu ir pārnesti 22,6 miljoni EUR, un tas ir 25 % no 2010. gada budžeta. Pārnesums veidoja 49 % no izdevumiem II sadaļā “Administratīvie izdevumi” un 59 % no izdevumiem III sadaļā “Pamatdarbības izdevumi”. Attiecība starp augsto pārnesto apropriāciju līmeni un zemo uzkrāto izdevumu līmeni (2,9 miljoni EUR) ir nesamērīga un ir pretrunā budžeta gada pārskata principam. |
| --- | --- |

13.

Uz 2011. gadu ir pārnesti 22,6 miljoni EUR, un tas ir 25 % no 2010. gada budžeta. Pārnesums veidoja 49 % no izdevumiem II sadaļā “Administratīvie izdevumi” un 59 % no izdevumiem III sadaļā “Pamatdarbības izdevumi”. Attiecība starp augsto pārnesto apropriāciju līmeni un zemo uzkrāto izdevumu līmeni (2,9 miljoni EUR) ir nesamērīga un ir pretrunā budžeta gada pārskata principam.

Šo ziņojumu 2011. gada 20. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

1

(2)  Biroja kompetence un darbības ir apkopotas pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam informācijai.

2

pielikumā

(3)  Gada pārskatiem pievieno pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā gadā, kurā cita starpā sniedz informāciju par apropriāciju izpildes rādītājiem un kopsavilkumu par apropriāciju pārvietošanu no sākotnējiem budžeta posteņiem uz citiem.

3

(4)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula, pārskats par kapitāla izmaiņām un finanšu pārskatu pielikums, kurā ir aprakstītas grāmatvedības galvenās metodes un doti citi paskaidrojumi.

4

(5)  Budžeta izpildes pārskati ietver pārskatu par budžeta izpildes rezultātu un tā pielikumu.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 33. pants (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).

7

(8)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 38. pants.

8

(9)  Noteikumi par aģentūru pārskatu un uzskaites izklāstu ir paredzēti VII sadaļas 1. nodaļā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 652/2008 (OV L 181, 10.7.2008., 23. lpp.). Minētās regulas noteikumi ir pilnībā iekļauti Biroja finanšu noteikumos.

9

(10)  IFAC – International Federation of Accountants; ISSAI – International Standards of Supreme Audit Institutions.

10

IFAC

International Federation of Accountants

ISSAI

International Standards of Supreme Audit Institutions

(11)  Galīgos gada pārskatus sagatavoja 2011. gada 8. septembrī, un Palāta tos saņēma 2011. gada 12. septembrī. Šie pārskati ir pieejami tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu vai http://www.europol.europa.eu/.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas Policijas birojs (Hāga)

Kompetence un darbības

| Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu


  (87., 88. un 89. pants) | Mērķis

  Biroja mērķis ir atbalstīt un stiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu darbības un savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot organizēto noziedzību, terorismu un citas smagas noziedzības formas, kas skar divas vai vairākas dalībvalstis. |
| --- | --- |
| Biroja kompetence


  (Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmums 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas Biroju (Eiropolu) (1) | Kompetence

  Biroja kompetencē ir organizētā noziedzība, terorisms un citas smagas noziedzības formas, kuras skar vienu vai vairākas dalībvalstis tā, ka šo noziedzīgo nodarījumu apmēra, nozīmes vai seku dēļ vajadzīga kopēja dalībvalstu pieeja.

  Galvenie uzdevumi







  — | Informācijas un izlūkdatu vākšana, uzglabāšana, apstrāde, analīze un apmaiņa, |

Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

(87., 88. un 89. pants)

Mērķis

Biroja mērķis ir atbalstīt un stiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu darbības un savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot organizēto noziedzību, terorismu un citas smagas noziedzības formas, kas skar divas vai vairākas dalībvalstis.

Biroja kompetence

(Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmums 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas Biroju (Eiropolu) (1)

Kompetence

Biroja kompetencē ir organizētā noziedzība, terorisms un citas smagas noziedzības formas, kuras skar vienu vai vairākas dalībvalstis tā, ka šo noziedzīgo nodarījumu apmēra, nozīmes vai seku dēļ vajadzīga kopēja dalībvalstu pieeja.

Galvenie uzdevumi

—

Informācijas un izlūkdatu vākšana, uzglabāšana, apstrāde, analīze un apmaiņa,

| — | ar valsts vienības starpniecību nekavējoties paziņot dalībvalstu kompetentajām iestādēm informāciju, kas attiecas uz tām, un informēt par atklātajām saiknēm starp noziedzīgiem nodarījumiem, |
| --- | --- |

—

ar valsts vienības starpniecību nekavējoties paziņot dalībvalstu kompetentajām iestādēm informāciju, kas attiecas uz tām, un informēt par atklātajām saiknēm starp noziedzīgiem nodarījumiem,

| — | palīdzēt veikt izmeklēšanu dalībvalstīs, jo īpaši, nosūtot visu šim nolūkam noderīgo informāciju valsts vienībām, |
| --- | --- |

—

palīdzēt veikt izmeklēšanu dalībvalstīs, jo īpaši, nosūtot visu šim nolūkam noderīgo informāciju valsts vienībām,

| — | lūgt attiecīgās dalībvalstu kompetentās iestādes konkrētās lietās sākt, veikt vai koordinēt izmeklēšanu un ierosināt izveidot apvienoto izmeklēšanas grupu, |
| --- | --- |

—

lūgt attiecīgās dalībvalstu kompetentās iestādes konkrētās lietās sākt, veikt vai koordinēt izmeklēšanu un ierosināt izveidot apvienoto izmeklēšanas grupu,

| — | sniegt dalībvalstīm izlūkdatus un analītisku atbalstu saistībā ar lieliem starptautiskiem notikumiem, |
| --- | --- |

—

sniegt dalībvalstīm izlūkdatus un analītisku atbalstu saistībā ar lieliem starptautiskiem notikumiem,

| — | sagatavot draudu novērtējumus, stratēģisko analīzi un vispārējās situācijas ziņojumus, kas saistīti ar Eiropola mērķi, tostarp organizētās noziedzības draudu novērtējumus. |
| --- | --- |

—

sagatavot draudu novērtējumus, stratēģisko analīzi un vispārējās situācijas ziņojumus, kas saistīti ar Eiropola mērķi, tostarp organizētās noziedzības draudu novērtējumus.

Papildu uzdevumi

| — | Padziļināt speciālās zināšanas par dalībvalstu kompetento iestāžu izmeklēšanas procedūrām un sniegt konsultācijas par izmeklēšanu, |
| --- | --- |

—

Padziļināt speciālās zināšanas par dalībvalstu kompetento iestāžu izmeklēšanas procedūrām un sniegt konsultācijas par izmeklēšanu,

| — | sniegt stratēģiskus izlūkdatus, lai palīdzētu veikt un veicinātu valstu un Savienības līmenī operatīvo darbību īstenošanai pieejamo resursu efektīvu un lietderīgu izmantošanu, kā arī atbalstīt šādas darbības. |
| --- | --- |

—

sniegt stratēģiskus izlūkdatus, lai palīdzētu veikt un veicinātu valstu un Savienības līmenī operatīvo darbību īstenošanai pieejamo resursu efektīvu un lietderīgu izmantošanu, kā arī atbalstīt šādas darbības.

Turklāt palīdzēt dalībvalstīm, sniedzot atbalstu, konsultācijas un izpēti šādās jomās

| — | Dalībvalstu kompetento iestāžu personāla apmācība, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL), |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu kompetento iestāžu personāla apmācība, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL),

| — | šo iestāžu organizācijas un aprīkojuma nodrošināšana, atvieglojot tehniskā atbalsta sniegšanu starp dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

šo iestāžu organizācijas un aprīkojuma nodrošināšana, atvieglojot tehniskā atbalsta sniegšanu starp dalībvalstīm,

| — | noziedzības novēršanas metodes, |
| --- | --- |

—

noziedzības novēršanas metodes,

| — | tehniskās un kriminālistikas metodes, analīze un izmeklēšanas procedūras. |
| --- | --- |

—

tehniskās un kriminālistikas metodes, analīze un izmeklēšanas procedūras.

Un Birojs darbojas arī kā centrālais birojs eiro viltošanas apkarošanā saskaņā ar Padomes 2005. gada 12. jūlija Lēmumu 2005/511/TI par eiro aizsardzību pret viltošanu, norīkojot Biroju par centrālo biroju eiro viltošanas apkarošanai. Birojs var arī veicināt to pasākumu koordinēšanu, kurus veic dalībvalstu kompetentās iestādes, lai apkarotu eiro viltošanu, vai veicināt koordinēšanu saistībā ar apvienotajām izmeklēšanas grupām, atbilstīgā gadījumā sadarbojoties ar Savienības vienībām un trešo valstu struktūrām. Pēc lūguma Birojs var eiro viltošanas izmeklēšanu atbalstīt finansiāli.

Pārvaldība

1.   Valde

Viens pārstāvis (un aizstājējs) no katras dalībvalsts un viens Komisijas pārstāvis

2.   Direktors

| — | Ar kvalificētu balsu vairākumu direktoru ieceļ Padome no Valdes sagatavotā saraksta, kurā ir vismaz trīs kandidāti, uz četriem gadiem (termiņu var pagarināt ne vairāk kā vēl uz četriem gadiem), |
| --- | --- |

—

Ar kvalificētu balsu vairākumu direktoru ieceļ Padome no Valdes sagatavotā saraksta, kurā ir vismaz trīs kandidāti, uz četriem gadiem (termiņu var pagarināt ne vairāk kā vēl uz četriem gadiem),

| — | direktoram palīdz trīs direktora vietnieki, kurus ieceļ uz četriem gadiem, un šis termiņš ir vienreiz pagarināms, |
| --- | --- |

—

direktoram palīdz trīs direktora vietnieki, kurus ieceļ uz četriem gadiem, un šis termiņš ir vienreiz pagarināms,

| — | direktors vada Biroju un par savu pienākumu izpildi atskaitās Valdei. |
| --- | --- |

—

direktors vada Biroju un par savu pienākumu izpildi atskaitās Valdei.

3.   Ārējā revīzija

| — | Eiropas Savienības Revīzijas palāta (ERP), |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Revīzijas palāta (ERP),

| — | Komisijas iekšējās revīzijas dienests, |
| --- | --- |

—

Komisijas iekšējās revīzijas dienests,

| — | Apvienotā uzraudzības iestāde, |
| --- | --- |

—

Apvienotā uzraudzības iestāde,

| — | papildus: Iekšējās revīzijas struktūra un datu aizsardzības inspektors – darbojas neatkarīgi, piesaistīts pamatorganizācijai (funkcijas izveidotas, pamatojoties uz Padomes Eiropola lēmumu). |
| --- | --- |

—

papildus: Iekšējās revīzijas struktūra un datu aizsardzības inspektors – darbojas neatkarīgi, piesaistīts pamatorganizācijai (funkcijas izveidotas, pamatojoties uz Padomes Eiropola lēmumu).

4.   Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Birojam pieejamie resursi 2010. gadā

Budžets (2010. g.)

92,8 miljoni EUR

Personāls

Kopējais darbinieku skaits, kas bija iespējams saskaņā ar štatu sarakstu: 453 (pagaidu darbinieki), 25 norīkoti valstu eksperti un 78 līgumdarbinieki (tostarp 6 vietējie darbinieki).

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā

Vispārējā apmierinātība

Neatkarīgas Eiropola lietotāju (584 lietotāji, piem., izmeklētāji) aptaujas rezultāti 2010. gadā uzrādīja augstāko līmeni dalībvalstu apmierinātībai ar Biroju, kāds jebkad reģistrēts, kopš lietotāju aptaujas ieviešanas 2002. gadā.

1.   Stratēģiskie produkti un pakalpojumi (darbs stratēģiskajā jomā)

| — | Pabeigti seši draudu novērtējumi (Eiro ieviešana Igaunijā, Ziņojums par stāvokli saistībā ar cilvēktirdzniecību, Draudu novērtējums Baltijas jūrai, iOCTA
   (2), LAC-OCTA
   (3) un Draudu novērtējums saistībā ar COSI
   (4), |
| --- | --- |

—

Pabeigti seši draudu novērtējumi (Eiro ieviešana Igaunijā, Ziņojums par stāvokli saistībā ar cilvēktirdzniecību, Draudu novērtējums Baltijas jūrai, iOCTA
   (2), LAC-OCTA
   (3) un Draudu novērtējums saistībā ar COSI
   (4),

| — | organizētās noziedzības izpēte (draudu novērtējums par jauniem vai briestošiem organizētās noziedzības draudiem un tendencēm), ko sāka, lai uzlabotu stratēģisko produktu atbilstīgumu un savlaicīgumu. Sagatavoti septiņi ziņojumi, |
| --- | --- |

—

organizētās noziedzības izpēte (draudu novērtējums par jauniem vai briestošiem organizētās noziedzības draudiem un tendencēm), ko sāka, lai uzlabotu stratēģisko produktu atbilstīgumu un savlaicīgumu. Sagatavoti septiņi ziņojumi,

| — | 100 % no Biroja stratēģiskajiem produktiem (izņemot terorisma un ieroču izplatīšanas apkarošanu) ir saskaņā ar ES organizētās noziedzības draudu novērtējuma (OCTA) (5) konstatējumiem, |
| --- | --- |

—

100 % no Biroja stratēģiskajiem produktiem (izņemot terorisma un ieroču izplatīšanas apkarošanu) ir saskaņā ar ES organizētās noziedzības draudu novērtējuma (OCTA) (5) konstatējumiem,

| — | Birojs atbalstīja jaunā ES politikas cikla izveidi un deva tajā savu ieguldījumu. |
| --- | --- |

—

Birojs atbalstīja jaunā ES politikas cikla izveidi un deva tajā savu ieguldījumu.

2.   Produkti un pakalpojumi

2.1.   Birojs kā atbalsta centrs tiesībaizsardzības darbībām

(Analīzes lietas, operatīvās analīzes ziņojumi un citi ziņojumi, operatīvais atbalsts uz vietas un no centrālajiem dienestiem, kopīgās izmeklēšanas grupas)

| — | Birojs atbalstīja ES dalībvalstu kompetentās iestādes 11 738 pārrobežu lietās, un tas ir par 12 % vairāk nekā 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

Birojs atbalstīja ES dalībvalstu kompetentās iestādes 11 738 pārrobežu lietās, un tas ir par 12 % vairāk nekā 2009. gadā,

| — | padziļināts analītiskais un operatīvais atbalsts tika sniegts vairāk nekā 150 nozīmīgās pārrobežu izmeklēšanās, dažas no tām ilga no viena līdz diviem gadiem, bet lielākā daļa joprojām turpinās, |
| --- | --- |

—

padziļināts analītiskais un operatīvais atbalsts tika sniegts vairāk nekā 150 nozīmīgās pārrobežu izmeklēšanās, dažas no tām ilga no viena līdz diviem gadiem, bet lielākā daļa joprojām turpinās,

| — | 35 % Biroja atbalstīto operāciju bija saistītas ar narkotikām, bet Biroja lielākā operatīvā ietekme bija eiro viltošanas apkarošanas jomā, |
| --- | --- |

—

35 % Biroja atbalstīto operāciju bija saistītas ar narkotikām, bet Biroja lielākā operatīvā ietekme bija eiro viltošanas apkarošanas jomā,

| — | Birojs bija iesaistīts visās ES lielākajās eiro viltošanas gadījumu izmeklēšanās. 2010. gadā Birojs aktīvi līdzdarbojās 838 krāpšanās lietās ar maksājumu kartēm un eiro viltošanas gadījumu izmeklēšanās, un galvenais sasniegums bija piecu drukātavu likvidēšana. Biroja finansiāli atbalstīto eiro viltošanas izmeklēšanu (35) rezultāts bija vairāk nekā 6 miljonu viltotu eiro konfiscēšana, 70 aresti un triju drukātavu likvidēšana, |
| --- | --- |

—

Birojs bija iesaistīts visās ES lielākajās eiro viltošanas gadījumu izmeklēšanās. 2010. gadā Birojs aktīvi līdzdarbojās 838 krāpšanās lietās ar maksājumu kartēm un eiro viltošanas gadījumu izmeklēšanās, un galvenais sasniegums bija piecu drukātavu likvidēšana. Biroja finansiāli atbalstīto eiro viltošanas izmeklēšanu (35) rezultāts bija vairāk nekā 6 miljonu viltotu eiro konfiscēšana, 70 aresti un triju drukātavu likvidēšana,

| — | ir ieviestas iekšējās procedūras pilna spektra sasaistu pārbaužu pakalpojumiem, kas paredzēti noteikumos par nepārtrauktu (24/7) operatīvo atbalstu, |
| --- | --- |

—

ir ieviestas iekšējās procedūras pilna spektra sasaistu pārbaužu pakalpojumiem, kas paredzēti noteikumos par nepārtrauktu (24/7) operatīvo atbalstu,

| — | tika izveidota strukturēta un ticama operatīvo rezultātu datubāze. Tas ļauj centralizēt informāciju par Biroja darbību un automatizēt ziņojumu sagatavošanu, |
| --- | --- |

—

tika izveidota strukturēta un ticama operatīvo rezultātu datubāze. Tas ļauj centralizēt informāciju par Biroja darbību un automatizēt ziņojumu sagatavošanu,

| — | līdz 2010. gada beigām bija īstenoti 57 pasākumi, kuros informēja par Biroja atbalstu kopīgajām izmeklēšanas grupām, |
| --- | --- |

—

līdz 2010. gada beigām bija īstenoti 57 pasākumi, kuros informēja par Biroja atbalstu kopīgajām izmeklēšanas grupām,

| — | līdz 2010. gada 30. septembrim bija pabeigts reģionālā modeļa īstenošanas plāns, kurā ietilpst vairāki savstarpēji saistīti elementi – reģionālā atbalsta darbinieki, centralizētas analīzes lietas, izmeklēšanas gaita, dokumentu vadība, koordinēšana ar saistītajām darba grupām utt., |
| --- | --- |

—

līdz 2010. gada 30. septembrim bija pabeigts reģionālā modeļa īstenošanas plāns, kurā ietilpst vairāki savstarpēji saistīti elementi – reģionālā atbalsta darbinieki, centralizētas analīzes lietas, izmeklēšanas gaita, dokumentu vadība, koordinēšana ar saistītajām darba grupām utt.,

| — | līdz plānotajam datumam bija nodrošināti vajadzīgie resursi, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFTP) nolīgumu (un tika izveidota paredzētā struktūrvienība), |
| --- | --- |

—

līdz plānotajam datumam bija nodrošināti vajadzīgie resursi, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFTP) nolīgumu (un tika izveidota paredzētā struktūrvienība),

| — | līdz 2010. gada 31. decembrim tika izstrādāts publiskās un privātās partnerības plāns (Palīdzības programma), |
| --- | --- |

—

līdz 2010. gada 31. decembrim tika izstrādāts publiskās un privātās partnerības plāns (Palīdzības programma),

| — | 2010. gada beigās ar Interpolu kopīgais operatīvais plāns (6) bija sagatavošanas nobeiguma posmā, |
| --- | --- |

—

2010. gada beigās ar Interpolu kopīgais operatīvais plāns (6) bija sagatavošanas nobeiguma posmā,

| — | tieslietu un iekšlietu jomas aģentūru vadītājiem tika iesniegts kopīgs aģentūru ziņojums par iekšējo drošību, |
| --- | --- |

—

tieslietu un iekšlietu jomas aģentūru vadītājiem tika iesniegts kopīgs aģentūru ziņojums par iekšējo drošību,

| — | Birojs vadīja aģentūru vadītāju sadarbību tieslietu un iekšlietu jomā. |
| --- | --- |

—

Birojs vadīja aģentūru vadītāju sadarbību tieslietu un iekšlietu jomā.

2.2.   Birojs kā ES kriminālās informācijas centrāle

(Informācijas pārvaldība, Drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogramma (SIENA), Eiropola informācijas sistēma, sadarbības biroju tīkls

| — | 2010. gada 31. janvārī varēja sākt darbu Eiropola informācijas sistēmas 1.6. versija, |
| --- | --- |

—

2010. gada 31. janvārī varēja sākt darbu Eiropola informācijas sistēmas 1.6. versija,

| — | 2010. gada 22. oktobrī tika izlaista SIENA
   (7) 2.0. versija, |
| --- | --- |

—

2010. gada 22. oktobrī tika izlaista SIENA
   (7) 2.0. versija,

| — | līdz 2010. gada 31. oktobrim astoņu dalībvalstu līdzekļu piedziņas biroji tika piesaistīti SIENA. Projekts jāturpina 2011. gadā, |
| --- | --- |

—

līdz 2010. gada 31. oktobrim astoņu dalībvalstu līdzekļu piedziņas biroji tika piesaistīti SIENA. Projekts jāturpina 2011. gadā,

| — | 2010. gada gaitā turpinājās visu to procesu izstrāde, kas attiecas uz datu savietojamību un savstarpēju atbilstību, |
| --- | --- |

—

2010. gada gaitā turpinājās visu to procesu izstrāde, kas attiecas uz datu savietojamību un savstarpēju atbilstību,

| — | Biroja sadarbības koordinatori nodrošināja dzīvo saiti starp Eiropola centrālajiem dienestiem Hāgā un 27 Biroja valstu struktūrvienībām dalībvalstu galvaspilsētās. Tas ir unikāls tīkls, kurā 129 sadarbības koordinatori īsteno svarīgus ikdienas tiesībaizsardzības pasākumus, atvieglojot informācijas apmaiņu, kā arī sniedzot atbalstu kārtējām izmeklēšanām. Birojs uzņem arī sadarbības koordinatorus no 10 valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un organizācijām, kas strādā kopā ar Biroju, pamatojoties uz sadarbības nolīgumiem. Šajā sadarbības biroju tīklā izmanto drošus saziņas kanālus, kurus nodrošina Eiropols. Turklāt Birojs ir norīkojis divus sadarbības koordinatorus uz Vašingtonu (ASV) un vienu uz Interpola centrālajiem dienestiem Lionā (Francijā). |
| --- | --- |

—

Biroja sadarbības koordinatori nodrošināja dzīvo saiti starp Eiropola centrālajiem dienestiem Hāgā un 27 Biroja valstu struktūrvienībām dalībvalstu galvaspilsētās. Tas ir unikāls tīkls, kurā 129 sadarbības koordinatori īsteno svarīgus ikdienas tiesībaizsardzības pasākumus, atvieglojot informācijas apmaiņu, kā arī sniedzot atbalstu kārtējām izmeklēšanām. Birojs uzņem arī sadarbības koordinatorus no 10 valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un organizācijām, kas strādā kopā ar Biroju, pamatojoties uz sadarbības nolīgumiem. Šajā sadarbības biroju tīklā izmanto drošus saziņas kanālus, kurus nodrošina Eiropols. Turklāt Birojs ir norīkojis divus sadarbības koordinatorus uz Vašingtonu (ASV) un vienu uz Interpola centrālajiem dienestiem Lionā (Francijā).

2.3.   Speciālās zināšanas un mācības

(Eiropola ekspertu platforma, datu apmaiņas platformas un risinājumi glabāšanai, zināšanu produkti un pakalpojumi, mācības, konferences un informatīvās sesijas)

| — | Birojs aktīvi piedalījās Eiropas Noziedzības novēršanas tīklā (EUCPN). Neatkarīgi no EUCPN Birojs turpināja veicināt alternatīvu pieeju izmantošanu organizētās noziedzības apkarošanai, darbojoties COSI grupā organizētās noziedzības apkarošanas jomā, |
| --- | --- |

—

Birojs aktīvi piedalījās Eiropas Noziedzības novēršanas tīklā (EUCPN). Neatkarīgi no EUCPN Birojs turpināja veicināt alternatīvu pieeju izmantošanu organizētās noziedzības apkarošanai, darbojoties COSI grupā organizētās noziedzības apkarošanas jomā,

| — | tika izstrādāta un īstenota Eiropola ekspertu platformas vispārīgā koncepcija. Izveidoja četras platformas, |
| --- | --- |

—

tika izstrādāta un īstenota Eiropola ekspertu platformas vispārīgā koncepcija. Izveidoja četras platformas,

| — | ES bumbu datubāzes sistēma tika nodota ekspluatācijā 2010. gada oktobrī, |
| --- | --- |

—

ES bumbu datubāzes sistēma tika nodota ekspluatācijā 2010. gada oktobrī,

| — | Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas mācību un izglītības grupai (ECTEG) tika izstrādāti, piegādāti un novērtēti vēl trīs apstiprināti mācību moduļi par kibernoziedzību, |
| --- | --- |

—

Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas mācību un izglītības grupai (ECTEG) tika izstrādāti, piegādāti un novērtēti vēl trīs apstiprināti mācību moduļi par kibernoziedzību,

| — | e-mācību iespēju novērtējums sadarbībā ar Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) labi pavirzījās uz priekšu, un Birojs bija pirmais Eiropas Policijas akadēmijas e-mācības kursa priekšmets. Citi e-mācības kursi, kas pašlaik tiek izstrādāti un kas attiecas uz Biroju, ir: Kibernoziedzība un Šengenas līgums. |
| --- | --- |

—

e-mācību iespēju novērtējums sadarbībā ar Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) labi pavirzījās uz priekšu, un Birojs bija pirmais Eiropas Policijas akadēmijas e-mācības kursa priekšmets. Citi e-mācības kursi, kas pašlaik tiek izstrādāti un kas attiecas uz Biroju, ir: Kibernoziedzība un Šengenas līgums.

2.4.   Ārējās attiecības

(Attiecības ar sadarbības partneriem)

| — | Birojs sadarbojas ar vairākiem ES partneriem, kā arī ar trešām valstīm un organizācijām. Informācijas apmaiņa ar šiem partneriem notiek, pamatojoties uz sadarbības nolīgumiem. Divu veidu nolīgumi nosaka, kāda būs sadarbība ar trešajām personām. Stratēģiskie nolīgumi ļauj divām iesaistītajām pusēm apmainīties ar visu informāciju, izņemot personu datus, bet operatīvie nolīgumi ļauj apmainīties arī ar personu datiem. |
| --- | --- |

—

Birojs sadarbojas ar vairākiem ES partneriem, kā arī ar trešām valstīm un organizācijām. Informācijas apmaiņa ar šiem partneriem notiek, pamatojoties uz sadarbības nolīgumiem. Divu veidu nolīgumi nosaka, kāda būs sadarbība ar trešajām personām. Stratēģiskie nolīgumi ļauj divām iesaistītajām pusēm apmainīties ar visu informāciju, izņemot personu datus, bet operatīvie nolīgumi ļauj apmainīties arī ar personu datiem.

| — | Birojs pašlaik sadarbojas ar 17 valstīm, kas nav ES dalībvalstis, ar deviņām ES struktūrām un aģentūrām un ar trim citām starptautiskām organizācijām, tostarp ar Interpolu, kura operatīvā darbība daudzos aspektos atgādina Biroja operatīvo darbību. |
| --- | --- |

—

Birojs pašlaik sadarbojas ar 17 valstīm, kas nav ES dalībvalstis, ar deviņām ES struktūrām un aģentūrām un ar trim citām starptautiskām organizācijām, tostarp ar Interpolu, kura operatīvā darbība daudzos aspektos atgādina Biroja operatīvo darbību.

Eiropola valstu struktūrvienību vadītāji visās ES dalībvalstīs, tostarp novērotāji no sadarbības partneriem (tādi kā Eurojust un Interpols) un Komisijas, regulāri satiekas, lai palīdzētu Birojam operatīvos jautājumos un sniegtu atbalstu kopīgo to izmeklēšanas grupu izveidē, kurās Birojs piedalās.

Avots: Biroja sniegtā informācija.

---

(1)  Aizstāj uz Līguma par Eiropas Savienību K.3. pantu balstīto Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvenciju).

(2)  Organizētās noziedzības draudu novērtējums internetā (Internet facilitated Organised Crime Threat Assessment).

(3)  Organizētās noziedzības draudu novērtējums Latīņamerikā un Karību jūras reģionā (Latin America and Caribbean Organised Crime Threat Assessment).

(4)  Pastāvīgā komiteja operatīvajai sadarbībai iekšējās drošības jautājumos (Standing Committee on Operational Cooperation on Internal Security).

(5)  Organised Crime Threat Assessment.

(6)  Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija (ICPO).

(7)  Drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogramma (Secure Information Exchange Network Application).

---

BIROJA ATBILDES

| 13. | Eiropols atzīst šo principu, taču norāda, ka būtiska pārnesuma daļa ir saistīta ar ārkārtas apstākļiem, aģentūrai pārceļoties uz jauno mītni 2011. gadā sakarā ar novēlotu ēkas nodošanu ekspluatācijā 2010. gadā. Pārnesuma (22,6 miljoni EUR) sadalījums ir šāds:






  — | 11,3 miljoni EUR ar Eiropola jauno mītni saistītiem izdevumiem, |
| --- | --- | --- |

13.

Eiropols atzīst šo principu, taču norāda, ka būtiska pārnesuma daļa ir saistīta ar ārkārtas apstākļiem, aģentūrai pārceļoties uz jauno mītni 2011. gadā sakarā ar novēlotu ēkas nodošanu ekspluatācijā 2010. gadā. Pārnesuma (22,6 miljoni EUR) sadalījums ir šāds:

—

11,3 miljoni EUR ar Eiropola jauno mītni saistītiem izdevumiem,

| — | 1,8 miljoni EUR attiecas uz 26. nodaļu (Padomes Lēmuma, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) 58. panta 4. punkts: saistības attiecībā uz Eiropola iepriekšējo tiesisko regulējumu), |
| --- | --- |

—

1,8 miljoni EUR attiecas uz 26. nodaļu (Padomes Lēmuma, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) 58. panta 4. punkts: saistības attiecībā uz Eiropola iepriekšējo tiesisko regulējumu),

| — | 9,5 miljoni pārējiem izdevumiem. |
| --- | --- |

—

9,5 miljoni pārējiem izdevumiem.

Atskaitot ar Eiropola jauno mītni saistītos izdevumus un izdevumus, kas attiecas uz ECD 58. panta 4. punktu, pārnesums sastādīja 10,24 % no budžeta ieņēmumiem.

Eiropols veiks attiecīgus pasākumus saistībā ar Revīzijas Palātas komentāriem.

---