# Euroopa Liidu C 373/2011

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2011.373.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 373 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide21. detsember 2011 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2011.373.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 373

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide21. detsember 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 373/01 | Komisjoni arvamus, 20. detsember 2011, Prantsusmaal asuva Chinoni tuumaelektrijaama A3 reaktori esimeses demonteerimisjärgus tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 | 1 |
| 2011/C 373/02 | Komisjoni arvamus, 20. detsember 2011, Leedus Ignalina tuumaelektrijaama territooriumiga külgneval alal asuvast väga madala aktiivsusega jäätmete hoidlast pärinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 | 3 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2011/C 373/03 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa pangakonto arestimise määrus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 373/01

Komisjoni arvamus, 20. detsember 2011, Prantsusmaal asuva Chinoni tuumaelektrijaama A3 reaktori esimeses demonteerimisjärgus tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

1

2011/C 373/02

Komisjoni arvamus, 20. detsember 2011, Leedus Ignalina tuumaelektrijaama territooriumiga külgneval alal asuvast väga madala aktiivsusega jäätmete hoidlast pärinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

3

Euroopa Andmekaitseinspektor

2011/C 373/03

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa pangakonto arestimise määrus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades

4

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2011/C 373/04 | Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2010/800/ÜVJP (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja mida on muudetud nõukogu otsusega 2011/860/ÜVJP) sätestatud piiravaid meetmeid | 8 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 373/05 | Euro vahetuskurss | 9 |
| 2011/C 373/06 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 10 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2011/C 373/07 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 11 |
| 2011/C 373/08 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 12 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2011/C 373/04

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2010/800/ÜVJP (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja mida on muudetud nõukogu otsusega 2011/860/ÜVJP) sätestatud piiravaid meetmeid

8

Euroopa Komisjon

2011/C 373/05

Euro vahetuskurss

9

2011/C 373/06

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

10

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2011/C 373/07

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

11

2011/C 373/08

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

12

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 373/09 | Addendum konkursikutsele 2012 – EAC/27/11 – Elukestva õppe programm (LLP) | 13 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 373/10 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 16 |
| 2011/C 373/11 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta | 23 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 373/09

Addendum konkursikutsele 2012 – EAC/27/11 – Elukestva õppe programm (LLP)

Addendum

13

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 373/10

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

16

2011/C 373/11

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta

23

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 21.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

20. detsember 2011,

Prantsusmaal asuva Chinoni tuumaelektrijaama A3 reaktori esimeses demonteerimisjärgus tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

2011/C 373/01

Hindamine, mille tulemused on siin esitatud, toimus vastavalt Euratomi asutamislepingu sätetele; selle hindamisega ei piirata täiendavat hindamist, mis toimub vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule, ega viimasena nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi.

Prantsusmaa valitsus esitas 7. juunil 2011 vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 Euroopa Komisjonile üldandmed Chinoni tuumaelektrijaama A3 reaktori esimeses demonteerimisjärgus tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta.

Nende andmete põhjal ja pärast konsulteerimist eksperdirühmaga on komisjon koostanud järgmise arvamuse.

| 1. | Vahemaa tuumaelektrijaamast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Ühendkuningriikide piirini on 384 km. Belgia asub tuumajaamast 426 km ning Hispaania ja Luksemburg vastavalt 460 ja 494 km kaugusel. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa tuumaelektrijaamast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Ühendkuningriikide piirini on 384 km. Belgia asub tuumajaamast 426 km ning Hispaania ja Luksemburg vastavalt 460 ja 494 km kaugusel.

| 2. | Tavapärase demonteerimistegevuse käigus vabanevad radioaktiivsed vedelad ja gaasilised heited ei põhjusta teise liikmesriigi elanikkonna tervisele märkimisväärset ohtu. |
| --- | --- |

2.

Tavapärase demonteerimistegevuse käigus vabanevad radioaktiivsed vedelad ja gaasilised heited ei põhjusta teise liikmesriigi elanikkonna tervisele märkimisväärset ohtu.

| 3. | Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Prantsusmaa territooriumil asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal. Radioaktiivseid jäätmeid ei ole kavas Prantsusmaalt välja viia.
  Komisjon soovitab, et jääkaktiivsuse kontroll, mida tehakse kinnitamaks, et tahked jäätmed on pärast saastatusest puhastamist tavapärased jäätmed, tagaks põhiliste ohutusnormide (direktiiv 96/29/Euratom) kohaste vabastamiskriteeriumide järgimise. |
| --- | --- |

3.

Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Prantsusmaa territooriumil asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal. Radioaktiivseid jäätmeid ei ole kavas Prantsusmaalt välja viia.

Komisjon soovitab, et jääkaktiivsuse kontroll, mida tehakse kinnitamaks, et tahked jäätmed on pärast saastatusest puhastamist tavapärased jäätmed, tagaks põhiliste ohutusnormide (direktiiv 96/29/Euratom) kohaste vabastamiskriteeriumide järgimise.

| 4. | Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda sattumise korral ei ole tõenäoliselt tekkiv saaste teiste liikmesriikide elanike tervise seisukohast olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

4.

Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda sattumise korral ei ole tõenäoliselt tekkiv saaste teiste liikmesriikide elanike tervise seisukohast olulise tähtsusega.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Prantsusmaal asuva Chinoni tuumaelektrijaama A3 reaktori demonteerimise esimeses järgus tekkivate mis tahes liiki radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei põhjusta tavapärase tegevuse ega ka üldandmetes käsitletud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral teise liikmesriigi vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist.

Brüssel, 20. detsember 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

| 21.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/3

---

KOMISJONI ARVAMUS,

20. detsember 2011,

Leedus Ignalina tuumaelektrijaama territooriumiga külgneval alal asuvast väga madala aktiivsusega jäätmete hoidlast pärinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(Ainult leedukeelne tekst on autentne)

2011/C 373/02

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et see piiraks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel läbi viidavaid täiendavaid hindamisi ning viimatinimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi.

Euroopa Komisjon sai 16. juunil 2011 Leedu valitsuselt kooskõlas Euratomi asutamislepingu artikliga 37 üldandmed Ignalina tuumaelektrijaama territooriumiga külgneval alal asuvast väga madala aktiivsusega jäätmete hoidlast pärinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta.

Kõnealuste andmete ja täiendava teabe alusel, mida komisjon taotles 6. juulil 2011 ja mille Leedu ametiasutused esitasid 1. augustil 2011, ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga on komisjon koostanud järgmise arvamuse.

| 1. | Vahemaa tuumaelektrijaamast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Läti piirini on 8 km. Poola asub tuumajaamast ligikaudu 250 km kaugusel ning naaberriik Valgevene 5 km kaugusel. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa tuumaelektrijaamast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Läti piirini on 8 km. Poola asub tuumajaamast ligikaudu 250 km kaugusel ning naaberriik Valgevene 5 km kaugusel.

| 2. | Hoidla tegevusperioodil:






  — | ladustatakse radioaktiivsed jäätmed hoidlasse kavatsuseta neid sealt välja võtta; |
| --- | --- | --- |

2.

Hoidla tegevusperioodil:

—

ladustatakse radioaktiivsed jäätmed hoidlasse kavatsuseta neid sealt välja võtta;

| — | hoidla suhtes ei kohaldata gaasiliste ja vedelate radioaktiivsete heidete heiteluba. Tavapärastes töötingimustes võib hoidlast radioaktiivseid gaase eralduda ja radioaktiivne nõrgvesi välja pääseda üliväikestes kogustes; need ei ohusta teiste liikmesriikide või naaberrriikide elanike tervist; |
| --- | --- |

—

hoidla suhtes ei kohaldata gaasiliste ja vedelate radioaktiivsete heidete heiteluba. Tavapärastes töötingimustes võib hoidlast radioaktiivseid gaase eralduda ja radioaktiivne nõrgvesi välja pääseda üliväikestes kogustes; need ei ohusta teiste liikmesriikide või naaberrriikide elanike tervist;

| — | üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda sattumise korral ei ole tõenäoliselt tekkiv saaste teiste liikmesriikide või naaberriikide elanike tervise seisukohast olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

—

üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda sattumise korral ei ole tõenäoliselt tekkiv saaste teiste liikmesriikide või naaberriikide elanike tervise seisukohast olulise tähtsusega.

| 3. | Pärast hoidla lõplikku sulgemist: |
| --- | --- |

3.

Pärast hoidla lõplikku sulgemist:

võttes arvesse üldandmetes kirjeldatud kavandatavaid meetmeid hoidla lõplikuks sulgemiseks, saab eeldada, et punktis 2 esitatud järeldused jäävad kehtima pikaks ajaks.

Kokkuvõttes leiab komisjon, et Leedus asuva Ignalina tuumaelektrijaama territooriumiga külgneval alal asuvast väga madala aktiivsusega jäätmete hoidlast pärit mis tahes radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei põhjusta tavapärase tegevuse ega lõpliku sulgemise korral ega ka üldandmetes kirjeldatud tüübi ja ulatusega õnnetuse korral teise liikmesriigi või naaberriigi vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist.

Brüssel, 20. detsember 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 21.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/4

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa pangakonto arestimise määrus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades

2011/C 373/03

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7 ja 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse taotlust arvamuse esitamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (2) artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | 25. juulil 2011 võttis komisjon vastu ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa pangakonto arestimise määrus (edaspidi „Euroopa arestimismäärus”), et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades (3). |
| --- | --- |

1.

25. juulil 2011 võttis komisjon vastu ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa pangakonto arestimise määrus (edaspidi „Euroopa arestimismäärus”), et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades (3).

| 2. | Ettepanek saadeti kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 Euroopa andmekaitseinspektorile selle vastuvõtmise päeval. Enne ettepaneku vastuvõtmist konsulteeriti Euroopa andmekaitseinspektoriga mitteametlikult. Euroopa andmekaitseinspektoril oli sellise mitteametliku konsulteerimise üle hea meel ning tal on rõõm näha, et peaaegu kõiki tema tähelepanekuid on lõplikus ettepanekus arvesse võetud. |
| --- | --- |

2.

Ettepanek saadeti kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 Euroopa andmekaitseinspektorile selle vastuvõtmise päeval. Enne ettepaneku vastuvõtmist konsulteeriti Euroopa andmekaitseinspektoriga mitteametlikult. Euroopa andmekaitseinspektoril oli sellise mitteametliku konsulteerimise üle hea meel ning tal on rõõm näha, et peaaegu kõiki tema tähelepanekuid on lõplikus ettepanekus arvesse võetud.

| 3. | Käesolevas arvamuses selgitab ja analüüsib Euroopa andmekaitseinspektor lühidalt ettepaneku andmekaitse aspekte. |
| --- | --- |

3.

Käesolevas arvamuses selgitab ja analüüsib Euroopa andmekaitseinspektor lühidalt ettepaneku andmekaitse aspekte.

II.   ETTEPANEKU ANDMEKAITSE ASPEKTID

II.1.   Andmetöötlustoimingud kavandatud määruse alusel

| 4. | Kavandatud määrusega kehtestatakse Euroopa kaitsemeetme võtmise menetlus, mis võimaldab võlausaldajal (hagejal) saada Euroopa pangakonto arestimise määruse (edaspidi „Euroopa arestimismäärus”), millega välditakse vahendite väljavõtmist ja ülekandmist võlgniku (kostja) ELis asuvalt pangakontolt. Ettepaneku eesmärk on parandada praegust olukorda, kus võlgnikel on „tülikate, aeganõudvate ja kulukate” menetluste tõttu lihtne täitemeetmetest kõrvale hoida, kandes oma raha kiiresti ühes liikmesriigis asuvalt pangakontolt teises liikmesriigis asuvale pangakontole (4). |
| --- | --- |

4.

Kavandatud määrusega kehtestatakse Euroopa kaitsemeetme võtmise menetlus, mis võimaldab võlausaldajal (hagejal) saada Euroopa pangakonto arestimise määruse (edaspidi „Euroopa arestimismäärus”), millega välditakse vahendite väljavõtmist ja ülekandmist võlgniku (kostja) ELis asuvalt pangakontolt. Ettepaneku eesmärk on parandada praegust olukorda, kus võlgnikel on „tülikate, aeganõudvate ja kulukate” menetluste tõttu lihtne täitemeetmetest kõrvale hoida, kandes oma raha kiiresti ühes liikmesriigis asuvalt pangakontolt teises liikmesriigis asuvale pangakontole (4).

| 5. | Kavandatud määruse alusel töödeldakse isikuandmeid mitmel viisil ja edastatakse neid erinevate osalejate vahel. Asjakohane on eristada kaht olukorda. Esimese puhul taotletakse Euroopa arestimismäärust enne kohtumenetluse algatamist või kui kohtuotsus, kohtulahend või ametlik juriidiline dokument ei ole täitmise liikmesriigis veel täitmisele pööratavaks kuulutatud (5). Teise puhul taotletakse Euroopa arestimismäärust pärast täitmisele pööratava kohtuotsuse, kohtulahendi või ametliku juriidilise dokumendi saamist. |
| --- | --- |

5.

Kavandatud määruse alusel töödeldakse isikuandmeid mitmel viisil ja edastatakse neid erinevate osalejate vahel. Asjakohane on eristada kaht olukorda. Esimese puhul taotletakse Euroopa arestimismäärust enne kohtumenetluse algatamist või kui kohtuotsus, kohtulahend või ametlik juriidiline dokument ei ole täitmise liikmesriigis veel täitmisele pööratavaks kuulutatud (5). Teise puhul taotletakse Euroopa arestimismäärust pärast täitmisele pööratava kohtuotsuse, kohtulahendi või ametliku juriidilise dokumendi saamist.

| 6. | Esimeses olukorras annab hageja nii enda kui ka kostja isikuandmed (identifitseerimisandmed, kostja pangakonto andmed, asjaolude kirjeldus ja tõendid toimunu kohta) sellele riiklikule kohtule, kus tuleb kohtualluvuse suhtes kohaldatavate eeskirjade kohaselt algatada sisuline kohtumenetlus. Taotluse esitamisel kasutatakse ettepaneku I lisas sätestatud vormi (vt ettepaneku artikkel 8). |
| --- | --- |

6.

Esimeses olukorras annab hageja nii enda kui ka kostja isikuandmed (identifitseerimisandmed, kostja pangakonto andmed, asjaolude kirjeldus ja tõendid toimunu kohta) sellele riiklikule kohtule, kus tuleb kohtualluvuse suhtes kohaldatavate eeskirjade kohaselt algatada sisuline kohtumenetlus. Taotluse esitamisel kasutatakse ettepaneku I lisas sätestatud vormi (vt ettepaneku artikkel 8).

| 7. | Teises olukorras saadab hageja kostja isikuandmed (identifitseerimisandmed, kostja pangakonto andmed ning kohtuotsuse, kohtulahendi või ametliku juriidilise dokumendi koopia) kas kohtuotsuse või kohtulahendi teinud kohtule või, ametliku juriidilise dokumendi puhul, ametliku juriidilise dokumendi koostamise liikmesriigi pädevale asutusele või otse täitmise liikmesriigi pädevale asutusele. Taotluse esitamisel kasutatakse ettepaneku I lisas sätestatud vormi (vt artikkel 15). |
| --- | --- |

7.

Teises olukorras saadab hageja kostja isikuandmed (identifitseerimisandmed, kostja pangakonto andmed ning kohtuotsuse, kohtulahendi või ametliku juriidilise dokumendi koopia) kas kohtuotsuse või kohtulahendi teinud kohtule või, ametliku juriidilise dokumendi puhul, ametliku juriidilise dokumendi koostamise liikmesriigi pädevale asutusele või otse täitmise liikmesriigi pädevale asutusele. Taotluse esitamisel kasutatakse ettepaneku I lisas sätestatud vormi (vt artikkel 15).

| 8. | Mõlemal juhul peab hageja esitama kostja ja tema pangakonto(de) kohta kogu teabe, mis on vajalik, et pank või pangad saaksid tuvastada kõnealuse kostja ja tema pangakonto(d) (vt ettepaneku artikkel 16). Füüsiliste isikute puhul hõlmab selline teave kostja täisnime, panga nime, pangakonto numbrit (pangakontode numbreid), kostja täielikku aadressi ning tema sünniaega või isikukoodi või passi numbrit. Kõik need andmed kajastuvad I lisas sätestatud vormis (vt I lisa punkt 4.7). Vorm sisaldab ka kostja telefoninumbrit ja e-posti aadressi käsitlevaid andmevälju, mille täitmine ei ole kohustuslik (vt I lisa punkt 3). |
| --- | --- |

8.

Mõlemal juhul peab hageja esitama kostja ja tema pangakonto(de) kohta kogu teabe, mis on vajalik, et pank või pangad saaksid tuvastada kõnealuse kostja ja tema pangakonto(d) (vt ettepaneku artikkel 16). Füüsiliste isikute puhul hõlmab selline teave kostja täisnime, panga nime, pangakonto numbrit (pangakontode numbreid), kostja täielikku aadressi ning tema sünniaega või isikukoodi või passi numbrit. Kõik need andmed kajastuvad I lisas sätestatud vormis (vt I lisa punkt 4.7). Vorm sisaldab ka kostja telefoninumbrit ja e-posti aadressi käsitlevaid andmevälju, mille täitmine ei ole kohustuslik (vt I lisa punkt 3).

| 9. | Kui hagejal puudub teave kostja pangakonto kohta, võib ta ettepaneku artikli 17 kohaselt taotleda täitmise liikmesriigi pädevalt asutuselt vajaliku teabe hankimist. Selline taotlus tuleb esitada Euroopa arestimismääruse taotluses ning see peab sisaldama „kogu hageja käsutuses olevat teavet” kostja ja tema pangakontode kohta (vt artikli 17 lõiked 1 ja 2). Kohus või arestimismäärusi tegev asutus teeb Euroopa arestimismääruse ja edastab selle täitmise liikmesriigi pädevale asutusele, kes kasutab „teabe hankimiseks kõiki asjaomases täitmise liikmesriigis kättesaadavaid asjakohaseid ja mõistlikke vahendeid” (artikli 17 lõiked 3 ja 4). Teabe hankimise viis on üks järgmistest: kohustades kõiki oma territooriumil asuvaid panku avaldama teabe selle kohta, kas kostjal on nende pangas konto või mitte, ning tagades pädeva asutuse juurdepääsu teabele, kui see on riigi ameti- või haldusasutuste käsutuses registrites või muul moel (artikli 17 lõige 5). |
| --- | --- |

9.

Kui hagejal puudub teave kostja pangakonto kohta, võib ta ettepaneku artikli 17 kohaselt taotleda täitmise liikmesriigi pädevalt asutuselt vajaliku teabe hankimist. Selline taotlus tuleb esitada Euroopa arestimismääruse taotluses ning see peab sisaldama „kogu hageja käsutuses olevat teavet” kostja ja tema pangakontode kohta (vt artikli 17 lõiked 1 ja 2). Kohus või arestimismäärusi tegev asutus teeb Euroopa arestimismääruse ja edastab selle täitmise liikmesriigi pädevale asutusele, kes kasutab „teabe hankimiseks kõiki asjaomases täitmise liikmesriigis kättesaadavaid asjakohaseid ja mõistlikke vahendeid” (artikli 17 lõiked 3 ja 4). Teabe hankimise viis on üks järgmistest: kohustades kõiki oma territooriumil asuvaid panku avaldama teabe selle kohta, kas kostjal on nende pangas konto või mitte, ning tagades pädeva asutuse juurdepääsu teabele, kui see on riigi ameti- või haldusasutuste käsutuses registrites või muul moel (artikli 17 lõige 5).

| 10. | Artikli 17 lõikes 6 on rõhutatud, et artikli 17 lõikes 4 nimetatud teave peab olema „piisav kostja pangakonto või pangakontode tuvastamiseks, asjakohane ega tohi olla ülemäärane ja peab piirduma järgmisega: a) kostja aadress; b) pank või pangad, kus kostjal on pangakonto või pangakontod; c) kostja pangakonto number või pangakontode numbrid”. |
| --- | --- |

10.

Artikli 17 lõikes 6 on rõhutatud, et artikli 17 lõikes 4 nimetatud teave peab olema „piisav kostja pangakonto või pangakontode tuvastamiseks, asjakohane ega tohi olla ülemäärane ja peab piirduma järgmisega: a) kostja aadress; b) pank või pangad, kus kostjal on pangakonto või pangakontod; c) kostja pangakonto number või pangakontode numbrid”.

| 11. | Ettepaneku mitme sättega kaasneb teabe, sealhulgas isikuandmete piiriülene vahetamine. Edastades Euroopa arestimismääruse täitmise liikmesriigi pädevale asutusele, kasutab kohus või arestimismäärusi tegev asutus ettepaneku II lisas sätestatud vormi (vt ettepaneku artiklid 21 ja 24). Nimetatud vorm sisaldab kostja kohta vähem andmeid, sest selles ei ole märget kostja sünniaja, isikukoodi, passi numbri, telefoninumbri ega e-posti aadressi kohta. Kavandatud määruses kirjeldatud mitmesuguste meetmete põhjal võib ilmselt järeldada, et see on tingitud asjaolust, et kostja pangakonto number (pangakontode numbrid) on juba ilma igasuguse kahtluseta kindlaks tehtud või et täitmise liikmesriigi pädev asutus peab sellist teavet ettepaneku artikli 17 kohaselt veel koguma. |
| --- | --- |

11.

Ettepaneku mitme sättega kaasneb teabe, sealhulgas isikuandmete piiriülene vahetamine. Edastades Euroopa arestimismääruse täitmise liikmesriigi pädevale asutusele, kasutab kohus või arestimismäärusi tegev asutus ettepaneku II lisas sätestatud vormi (vt ettepaneku artiklid 21 ja 24). Nimetatud vorm sisaldab kostja kohta vähem andmeid, sest selles ei ole märget kostja sünniaja, isikukoodi, passi numbri, telefoninumbri ega e-posti aadressi kohta. Kavandatud määruses kirjeldatud mitmesuguste meetmete põhjal võib ilmselt järeldada, et see on tingitud asjaolust, et kostja pangakonto number (pangakontode numbrid) on juba ilma igasuguse kahtluseta kindlaks tehtud või et täitmise liikmesriigi pädev asutus peab sellist teavet ettepaneku artikli 17 kohaselt veel koguma.

| 12. | Artiklis 20 on käsitletud kohtute vahelist teabevahetust ja koostööd. Teavet kõikide oluliste asjaolude kohta võib küsida otse või otsusega 2001/470/EÜ (6) loodud tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktpunktide kaudu. |
| --- | --- |

12.

Artiklis 20 on käsitletud kohtute vahelist teabevahetust ja koostööd. Teavet kõikide oluliste asjaolude kohta võib küsida otse või otsusega 2001/470/EÜ (6) loodud tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktpunktide kaudu.

| 13. | Kolme tööpäeva jooksul pärast Euroopa arestimismääruse kättesaamist teavitab pank täitmise liikmesriigi pädevat asutust ja hagejat, kasutades ettepaneku III lisas sätestatud vormi (vt artikkel 27). Nimetatud vormiga nõutakse kostja kohta sama teavet kui II lisas sätestatud vormiga. Artikli 27 lõikes 3 on sätestatud, et pank võib kinnituse edastada turvalise elektroonilise sidevahendi kaudu. |
| --- | --- |

13.

Kolme tööpäeva jooksul pärast Euroopa arestimismääruse kättesaamist teavitab pank täitmise liikmesriigi pädevat asutust ja hagejat, kasutades ettepaneku III lisas sätestatud vormi (vt artikkel 27). Nimetatud vormiga nõutakse kostja kohta sama teavet kui II lisas sätestatud vormiga. Artikli 27 lõikes 3 on sätestatud, et pank võib kinnituse edastada turvalise elektroonilise sidevahendi kaudu.

II.2.   Andmekaitsenõuded

| 14. | Kavandud määrusega hõlmatud mitmesuguste andmetöötlemistoimingute teostamisel tuleb nõuetekohaselt järgida direktiivis 95/46/EÜ ja seda rakendavates siseriiklikes õigusaktides sätestatud andmekaitse-eeskirju. Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et seda on rõhutatud ettepaneku põhjenduses 21 ja artikli 46 lõikes 3. Samuti tunnustab Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku põhjenduses 20 esitatud viidet Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitele 7 ja 8. |
| --- | --- |

14.

Kavandud määrusega hõlmatud mitmesuguste andmetöötlemistoimingute teostamisel tuleb nõuetekohaselt järgida direktiivis 95/46/EÜ ja seda rakendavates siseriiklikes õigusaktides sätestatud andmekaitse-eeskirju. Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et seda on rõhutatud ettepaneku põhjenduses 21 ja artikli 46 lõikes 3. Samuti tunnustab Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku põhjenduses 20 esitatud viidet Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitele 7 ja 8.

| 15. | Teatavad andmed hageja ja kostja kohta on Euroopa arestimismääruse nõuetekohaseks toimimiseks asendamatud. Andmekaitse-eeskirjade kohaselt tohib kasutada üksnes proportsionaalset ja tegelikult vajalikku teavet. Euroopa andmekaitseinspektoril on rõõm näha, et komisjon on käesoleva ettepaneku kohase isikuandmete töötlemise proportsionaalsust ja vajalikkust tõsiselt kaalunud. |
| --- | --- |

15.

Teatavad andmed hageja ja kostja kohta on Euroopa arestimismääruse nõuetekohaseks toimimiseks asendamatud. Andmekaitse-eeskirjade kohaselt tohib kasutada üksnes proportsionaalset ja tegelikult vajalikku teavet. Euroopa andmekaitseinspektoril on rõõm näha, et komisjon on käesoleva ettepaneku kohase isikuandmete töötlemise proportsionaalsust ja vajalikkust tõsiselt kaalunud.

| 16. | Seda näitab eeskätt ettepaneku artiklites 8, 15 ja 16 ning lisades nõutavate isikuandmete piiratud loetelu. Euroopa andmekaitseinspektor avaldab rahulolu selle üle, et isikuandmete hulk väheneb eri lisades, mis vastavad Euroopa arestimismääruse menetluse eri etappidele. Üldiselt ei ole Euroopa andmekaitseinspektoril põhjust arvata, et nõutavad andmed lähevad kavandatud määruse eesmärgist kaugemale. Sellega seoses on Euroopa andmekaitseinspektoril veel vaid kaks tähelepanekut. |
| --- | --- |

16.

Seda näitab eeskätt ettepaneku artiklites 8, 15 ja 16 ning lisades nõutavate isikuandmete piiratud loetelu. Euroopa andmekaitseinspektor avaldab rahulolu selle üle, et isikuandmete hulk väheneb eri lisades, mis vastavad Euroopa arestimismääruse menetluse eri etappidele. Üldiselt ei ole Euroopa andmekaitseinspektoril põhjust arvata, et nõutavad andmed lähevad kavandatud määruse eesmärgist kaugemale. Sellega seoses on Euroopa andmekaitseinspektoril veel vaid kaks tähelepanekut.

| 17. | Esimene neist on seotud kavandatud määruse lisades nõutavate andmetega hageja aadressi kohta. Ettepaneku artikli 25 kohaselt toimetatakse kostjale Euroopa arestimismäärus ja kõik kohtule või pädevale asutusele arestimismääruse saamiseks esitatud dokumendid, mis ilmselt hõlmavad I, II ja III lisas sätestatud teavet. Viidatud ei ole võimalusele, et hageja saab taotleda oma aadressiandmete eemaldamist eri dokumentidest enne nende kostjale saatmist. Kuna teatavatel asjaoludel võib hageja aadressiandmete kostjale teatamisega kaasneda oht, et kostja avaldab hagejale kohtuvälist survet, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada artiklisse 25 võimaluse, et hageja saab taotleda selliste üksikasjade eemaldamist enne teabe kostjale esitamist. |
| --- | --- |

17.

Esimene neist on seotud kavandatud määruse lisades nõutavate andmetega hageja aadressi kohta. Ettepaneku artikli 25 kohaselt toimetatakse kostjale Euroopa arestimismäärus ja kõik kohtule või pädevale asutusele arestimismääruse saamiseks esitatud dokumendid, mis ilmselt hõlmavad I, II ja III lisas sätestatud teavet. Viidatud ei ole võimalusele, et hageja saab taotleda oma aadressiandmete eemaldamist eri dokumentidest enne nende kostjale saatmist. Kuna teatavatel asjaoludel võib hageja aadressiandmete kostjale teatamisega kaasneda oht, et kostja avaldab hagejale kohtuvälist survet, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada artiklisse 25 võimaluse, et hageja saab taotleda selliste üksikasjade eemaldamist enne teabe kostjale esitamist.

| 18. | Teine tähelepanek on seotud I lisa kohaste telefoninumbrit ja e-posti aadressi käsitlevate andmeväljadega, mille täitmine ei ole kohustuslik. Kui see teave on lisatud andmeväljadena, mida saab kasutada juhul, kui muud kontaktandmed kostja kohta puuduvad, tuleks seda selgitada. Vastasel korral ei ole põhjust neid andmevälju säilitada. |
| --- | --- |

18.

Teine tähelepanek on seotud I lisa kohaste telefoninumbrit ja e-posti aadressi käsitlevate andmeväljadega, mille täitmine ei ole kohustuslik. Kui see teave on lisatud andmeväljadena, mida saab kasutada juhul, kui muud kontaktandmed kostja kohta puuduvad, tuleks seda selgitada. Vastasel korral ei ole põhjust neid andmevälju säilitada.

| 19. | Seda, et komisjon on tõsiselt kaalunud käesoleva ettepaneku kohase isikuandmete töötlemise proportsionaalsust ja vajalikkust, näitab ka ettepaneku artiklis 16 ning artikli 17 lõigetes 1 ja 6 esitatud sõnaselge viide vajalikkuse põhimõttele. Artiklis 16 on viidatud kogu teabele, mis on „vajalik” kostja tuvastamiseks, artikli 17 lõikes 1 on viide „vajalikule” teabele ning artikli 17 lõikes 6 on korratud direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkti c sõnastust, mille kohaselt andmed peavad olema piisavad ja asjakohased ning ei tohi olla ülemäärased. Euroopa andmekaitseinspektor on nimetatud sätetega rahul, sest nende põhjal on ilmne, et isikuandmete kogumine peab toimuma kooskõlas vajalikkuse põhimõttega. Sellegipoolest tekivad seoses artikliga 17 mõned küsimused. |
| --- | --- |

19.

Seda, et komisjon on tõsiselt kaalunud käesoleva ettepaneku kohase isikuandmete töötlemise proportsionaalsust ja vajalikkust, näitab ka ettepaneku artiklis 16 ning artikli 17 lõigetes 1 ja 6 esitatud sõnaselge viide vajalikkuse põhimõttele. Artiklis 16 on viidatud kogu teabele, mis on „vajalik” kostja tuvastamiseks, artikli 17 lõikes 1 on viide „vajalikule” teabele ning artikli 17 lõikes 6 on korratud direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkti c sõnastust, mille kohaselt andmed peavad olema piisavad ja asjakohased ning ei tohi olla ülemäärased. Euroopa andmekaitseinspektor on nimetatud sätetega rahul, sest nende põhjal on ilmne, et isikuandmete kogumine peab toimuma kooskõlas vajalikkuse põhimõttega. Sellegipoolest tekivad seoses artikliga 17 mõned küsimused.

| 20. | Artikli 17 lõike 2 kohaselt peab hageja esitama „kogu hageja käsutuses oleva teabe” kostja ja tema pangakonto(de) kohta. Tegemist on laia sõnastusega, millega võib kaasneda kostja kohta igasuguse teabe esitamine. Kõnealuses sättes ei ole selgitatud, et asjaomane teave peaks piirduma kostja ja tema pangakonto(de) tuvastamiseks vajalikuga. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada artikli 17 lõikesse 2 vastava piirangu. |
| --- | --- |

20.

Artikli 17 lõike 2 kohaselt peab hageja esitama „kogu hageja käsutuses oleva teabe” kostja ja tema pangakonto(de) kohta. Tegemist on laia sõnastusega, millega võib kaasneda kostja kohta igasuguse teabe esitamine. Kõnealuses sättes ei ole selgitatud, et asjaomane teave peaks piirduma kostja ja tema pangakonto(de) tuvastamiseks vajalikuga. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada artikli 17 lõikesse 2 vastava piirangu.

| 21. | Artikli 17 lõikes 4 esitatud viide „kõik asjakohased ja mõistlikud vahendid” võib tähendada uurimismeetodeid, millega tõsiselt sekkutakse kostja eraellu. Loetuna koos artikli 17 lõikega 5 selgub aga, et nimetatud vahendid piirduvad käesoleva arvamuse punktis 9 kirjeldatud kahe meetodiga. Ent vältimaks igasuguseid arusaamatusi seoses pädevale asutusele kättesaadavate vahendite ulatusega, peaks seadusandja kaaluma viite „kõik asjakohased ja mõistlikud vahendid” asendamist viitega „üks kahest lõikes 5 nimetatud meetodist”. |
| --- | --- |

21.

Artikli 17 lõikes 4 esitatud viide „kõik asjakohased ja mõistlikud vahendid” võib tähendada uurimismeetodeid, millega tõsiselt sekkutakse kostja eraellu. Loetuna koos artikli 17 lõikega 5 selgub aga, et nimetatud vahendid piirduvad käesoleva arvamuse punktis 9 kirjeldatud kahe meetodiga. Ent vältimaks igasuguseid arusaamatusi seoses pädevale asutusele kättesaadavate vahendite ulatusega, peaks seadusandja kaaluma viite „kõik asjakohased ja mõistlikud vahendid” asendamist viitega „üks kahest lõikes 5 nimetatud meetodist”.

| 22. | Seoses artikli 17 lõike 5 punktis b nimetatud kahe meetodiga on Euroopa andmekaitseinspektoril küsimusi neist teise kohta. Asjaomane meetod on seotud pädeva asutuse juurdepääsuga teabele, kui see on riigi ameti- või haldusasutuste käsutuses registrites või muul moel. Ettepaneku I lisas on viidatud „olemasolevatele avalikele registritele” (vt I lisa punkt 4). Selguse mõttes tuleks täpsustada, mida ettepaneku artikli 17 lõike 5 punktiga b tegelikult silmas peetakse. Tuleb rõhutada, et mitte üksnes kogutud teave ei pea olema vajalik kavandatud määruse eesmärkide täitmiseks, vaid vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttele peavad vastama ka teabe kogumise meetodid. |
| --- | --- |

22.

Seoses artikli 17 lõike 5 punktis b nimetatud kahe meetodiga on Euroopa andmekaitseinspektoril küsimusi neist teise kohta. Asjaomane meetod on seotud pädeva asutuse juurdepääsuga teabele, kui see on riigi ameti- või haldusasutuste käsutuses registrites või muul moel. Ettepaneku I lisas on viidatud „olemasolevatele avalikele registritele” (vt I lisa punkt 4). Selguse mõttes tuleks täpsustada, mida ettepaneku artikli 17 lõike 5 punktiga b tegelikult silmas peetakse. Tuleb rõhutada, et mitte üksnes kogutud teave ei pea olema vajalik kavandatud määruse eesmärkide täitmiseks, vaid vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttele peavad vastama ka teabe kogumise meetodid.

| 23. | Seoses andmete piiriülese vahetamisega mitmesuguste osalevate üksuste vahel ei näe Euroopa andmekaitseinspektor andmekaitse seisukohast mingeid erilisi probleeme. Täiendavalt kaaluda oleks vaja vaid ettepaneku artikli 27 lõiget 3. Selle kohaselt võivad pangad edastada oma kinnituse (kasutades III lisas sätestatud vormi) turvalise elektroonilise sidevahendi kaudu. Kasutatud on sõna „võima”, sest elektroonilise sidevahendi kasutamine on alternatiiv kinnituse edastamisele tavapostiga. See tuleneb III lisast. Artikli 27 lõike 3 eesmärk on lubada pankadel kasutada elektroonilisi sidevahendeid, seda aga ainult juhul, kui need on turvalised. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seadusandjal asjaomast sätet selgitada, sest praegust teksti võib tõlgendada nii, nagu ei oleks turvaliste vahendite kasutamine kohustuslik. Artikli 27 lõike 3 võiks asendada järgmisega: „Pank võib kinnituse edastada elektroonilise sidevahendi kaudu, kui see vahend on turvaline kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 16 ja 17”. |
| --- | --- |

23.

Seoses andmete piiriülese vahetamisega mitmesuguste osalevate üksuste vahel ei näe Euroopa andmekaitseinspektor andmekaitse seisukohast mingeid erilisi probleeme. Täiendavalt kaaluda oleks vaja vaid ettepaneku artikli 27 lõiget 3. Selle kohaselt võivad pangad edastada oma kinnituse (kasutades III lisas sätestatud vormi) turvalise elektroonilise sidevahendi kaudu. Kasutatud on sõna „võima”, sest elektroonilise sidevahendi kasutamine on alternatiiv kinnituse edastamisele tavapostiga. See tuleneb III lisast. Artikli 27 lõike 3 eesmärk on lubada pankadel kasutada elektroonilisi sidevahendeid, seda aga ainult juhul, kui need on turvalised. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seadusandjal asjaomast sätet selgitada, sest praegust teksti võib tõlgendada nii, nagu ei oleks turvaliste vahendite kasutamine kohustuslik. Artikli 27 lõike 3 võiks asendada järgmisega: „Pank võib kinnituse edastada elektroonilise sidevahendi kaudu, kui see vahend on turvaline kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 16 ja 17”.

III.   JÄRELDUS

| 24. | Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel näha Euroopa arestimismäärust käsitlevas kavandatud õigusaktis esilekerkinud mitmesuguste andmekaitseküsimuste lahendamiseks tehtud jõupingutusi. Konkreetsemalt hindab ta vajalikkuse põhimõtte kohaldamist ja sellele viitamist. Euroopa andmekaitseinspektor leiab aga, et kavandatud määrus vajab siiski mõningaid täiendavaid parandusi ja selgitusi. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab:






  — | kaaluda artiklisse 25 sellise võimaluse lisamist, mille kohaselt hageja saab taotleda oma aadressiandmete eemaldamist kostjale esitatavast teabest; |
| --- | --- | --- |

24.

Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel näha Euroopa arestimismäärust käsitlevas kavandatud õigusaktis esilekerkinud mitmesuguste andmekaitseküsimuste lahendamiseks tehtud jõupingutusi. Konkreetsemalt hindab ta vajalikkuse põhimõtte kohaldamist ja sellele viitamist. Euroopa andmekaitseinspektor leiab aga, et kavandatud määrus vajab siiski mõningaid täiendavaid parandusi ja selgitusi. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab:

—

kaaluda artiklisse 25 sellise võimaluse lisamist, mille kohaselt hageja saab taotleda oma aadressiandmete eemaldamist kostjale esitatavast teabest;

| — | jätta I lisast välja andmeväljad, mille täitmine ei ole kohustuslik (kostja telefoninumber ja e-posti aadress), kui tegelik vajadus nende järele ei ole tõendatud; |
| --- | --- |

—

jätta I lisast välja andmeväljad, mille täitmine ei ole kohustuslik (kostja telefoninumber ja e-posti aadress), kui tegelik vajadus nende järele ei ole tõendatud;

| — | piirata hageja poolt artikli 17 lõike 2 alusel esitatavat teavet sellega, mis on vajalik kostja ja tema pangakonto(de) tuvastamiseks; |
| --- | --- |

—

piirata hageja poolt artikli 17 lõike 2 alusel esitatavat teavet sellega, mis on vajalik kostja ja tema pangakonto(de) tuvastamiseks;

| — | kaaluda artikli 17 lõikes 4 esitatud viite „kõik asjakohased ja mõistlikud vahendid” asendamist viitega „üks kahest lõikes 5 nimetatud meetodist”; |
| --- | --- |

—

kaaluda artikli 17 lõikes 4 esitatud viite „kõik asjakohased ja mõistlikud vahendid” asendamist viitega „üks kahest lõikes 5 nimetatud meetodist”;

| — | selgitada, mida peetakse silmas artikli 17 lõike 5 punktis b viidatud „olemasolevate avalike registrite” all; |
| --- | --- |

—

selgitada, mida peetakse silmas artikli 17 lõike 5 punktis b viidatud „olemasolevate avalike registrite” all;

| — | sõnastada artikli 27 lõige 3 ümber järgmiselt: „Pank võib kinnituse edastada elektroonilise sidevahendi kaudu, kui see vahend on turvaline kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 16 ja 17”. |
| --- | --- |

—

sõnastada artikli 27 lõige 3 ümber järgmiselt: „Pank võib kinnituse edastada elektroonilise sidevahendi kaudu, kui see vahend on turvaline kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 16 ja 17”.

Brüssel, 13. oktoober 2011

Euroopa andmekaitseinspektori asetäitja

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  Vt KOM(2011) 445 (lõplik).

3

(4)  Vt ettepaneku seletuskiri, lk 4.

4

(5)  Ametliku juriidilise dokumendi mõiste on määratletud ettepaneku artikli 4 lõikes 11 ning see tähendab dokumenti, „mis on päritoluliikmesriigis ametlikult koostatud või ametliku juriidilise dokumendina registreeritud ning mille ehtsus: a) lähtub dokumendi allkirjast ja sisust ning b) on kindlaks tehtud ametiasutuse või muu selleks volitatud asutuse poolt”.

5

(6)  EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.

6

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 21.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/8

---

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2010/800/ÜVJP (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja mida on muudetud nõukogu otsusega 2011/860/ÜVJP) sätestatud piiravaid meetmeid

2011/C 373/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

Nõukogu otsuse 2010/800/ÜVJP (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja mida on muudetud nõukogu otsusega 2011/860/ÜVJP (1)) II ja III lisas loetletud isikutele ja üksustele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas, et eespool nimetatud lisades loetletud isikud ja üksused tuleks kanda loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse otsuses 2010/800/ÜVJP (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid) sätestatud piiravaid meetmeid. Nende isikute ja üksuste loetellu kandmise põhjused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Kõnealuste isikute ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud nõukogu määruse (EÜ) nr 329/2007 II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artiklit 7).

Asjaomased isikud ja üksused võivad esitada nõukogule järgmisel aadressil koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG K Coordination Unit |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG K Coordination Unit

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Samuti juhitakse asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 lõikes 2 ja artikli 263 lõigetes 4 ja 6 sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 338, 21.12.2011.

---

Euroopa Komisjon

| 21.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/9

---

Euro vahetuskurss (1)

20. detsember 2011

2011/C 373/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3074 |
| JPY | Jaapani jeen | 101,88 |
| DKK | Taani kroon | 7,4338 |
| GBP | Inglise nael | 0,83680 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9780 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2192 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,7080 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,491 |
| HUF | Ungari forint | 300,56 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6969 |
| PLN | Poola zlott | 4,4590 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3165 |
| TRY | Türgi liir | 2,4760 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3082 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3508 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1751 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7139 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7033 |
| KRW | Korea won | 1 519,17 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,8132 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,2914 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5198 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 878,68 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1569 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,256 |
| RUB | Vene rubla | 41,9600 |
| THB | Tai baht | 40,922 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4303 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,0685 |
| INR | India ruupia | 69,2600 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3074

JPY

Jaapani jeen

101,88

DKK

Taani kroon

7,4338

GBP

Inglise nael

0,83680

SEK

Rootsi kroon

8,9780

CHF

Šveitsi frank

1,2192

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,7080

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,491

HUF

Ungari forint

300,56

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6969

PLN

Poola zlott

4,4590

RON

Rumeenia leu

4,3165

TRY

Türgi liir

2,4760

AUD

Austraalia dollar

1,3082

CAD

Kanada dollar

1,3508

HKD

Hongkongi dollar

10,1751

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7139

SGD

Singapuri dollar

1,7033

KRW

Korea won

1 519,17

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,8132

CNY

Hiina jüaan

8,2914

HRK

Horvaatia kuna

7,5198

IDR

Indoneesia ruupia

11 878,68

MYR

Malaisia ringit

4,1569

PHP

Filipiini peeso

57,256

RUB

Vene rubla

41,9600

THB

Tai baht

40,922

BRL

Brasiilia reaal

2,4303

MXN

Mehhiko peeso

18,0685

INR

India ruupia

69,2600

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 21.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/10

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

2011/C 373/06

Image

Luksemburgis käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on ühendusega sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Luksemburg

Motiiv: suurhertsog Henri ja suurhertsog Guillaume IV seeriast „Suurhertsoglik dünastia”

Kujunduse kirjeldus: Mündi siseosas vasakul on profiilkujutis Tema Kuninglikust Kõrgusest suurhertsog Henrist, kes vaatab paremale ning on kujutatud paremale vaatava suurhertsog Guillaume IV profiilkujutise taustal. Profiilkujutiste kohal mündi siseosas on tekst „GRANDS-DUCS DE LUXEMBOURG” ja aastaarv „2012”, mille kõrval on rahapaja tunnus ja rahapaja juhataja nimetähed. Profiilkujutiste kõrval on taustana kujutatud Luxembourg'i linna siluetti. Nimed „HENRI”, „GUILLAUME IV”, samuti tekst „† 1912” asuvad vastavate profiilkujutiste all.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastav kogus: 1,4 miljonit münti

Käibelelaskmise kuupäev: jaanuar 2012

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikku külge ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 21.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/11

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2011/C 373/07

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 26.11.2011 |
| --- | --- |
| Kestus | 26.11.2011–31.12.2011 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru või kalavarude rühm | HER/5B6ANB |
| Liik | Heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | — |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

26.11.2011

Kestus

26.11.2011–31.12.2011

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru või kalavarude rühm

HER/5B6ANB

Liik

Heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

—

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 21.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/12

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2011/C 373/08

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (1), artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 13.11.2011 |
| --- | --- |
| Kestus | 13.11.2011–31.12.2011 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru või kalavarude rühm | BOR/678- |
| Liik | Hirvkalalased (Caproidae) |
| Piirkond | VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | — |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

13.11.2011

Kestus

13.11.2011–31.12.2011

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru või kalavarude rühm

BOR/678-

Liik

Hirvkalalased (Caproidae)

Piirkond

VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

—

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/13

---

Addendum konkursikutsele 2012 – EAC/27/11

Elukestva õppe programm (LLP)

2011/C 373/09

Käesolev addendum täiendab konkursikutset 2011/K 233/06 järgmiselt:

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Konkursikutse aluseks on 15. novembril 2006. aastal vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse elukestva õppe programm (1). Programm hõlmab ajavahemikku 2007–2013. Elukestva õppe programmi erieesmärgid on loetletud nimetatud otsuse artikli 1 lõikes 3.

2.   Abikõlblikkus

Elukestva õppe programmi kohaldatakse hariduse ja kutsehariduse ning kutseõppe kõikide liikide ja tasemete suhtes ning selles võivad osaleda kõik nimetatud otsuse artiklis 4 loetletud osalised.

Taotlejate asukohariik peab olema üks järgmistest (2):

| — | Euroopa Liidu 27 liikmesriiki, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu 27 liikmesriiki,

| — | EMP ja EFTA riigid: Island, Liechtenstein, Norra, Šveits; |
| --- | --- |

—

EMP ja EFTA riigid: Island, Liechtenstein, Norra, Šveits;

| — | kandidaatriigid: Horvaatia ja Türgi. |
| --- | --- |

—

kandidaatriigid: Horvaatia ja Türgi.

Lisaks on ka endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Serbia Vabariigi taotluseesitajad abikõlblikud kõigi otsuse nr 1720/2006/EÜ lisa punktis A.2 loetletud programmi tegevuste puhul (3).

Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi taotlejad võivad osaleda ka järgmistes meetmetes (4):

| — | Comenius, Grundtvig, Erasmus ja Leonardo da Vinci: ettevalmistavad lähetused; |
| --- | --- |

—

Comenius, Grundtvig, Erasmus ja Leonardo da Vinci: ettevalmistavad lähetused;

| — | Comenius ja Grundtvig: täiendkoolitus; |
| --- | --- |

—

Comenius ja Grundtvig: täiendkoolitus;

| — | Grundtvig: külastused ja vahetused; |
| --- | --- |

—

Grundtvig: külastused ja vahetused;

| — | Erasmus: üliõpilaste liikuvus õpinguteks; |
| --- | --- |

—

Erasmus: üliõpilaste liikuvus õpinguteks;

| — | Erasmus: töötajate liikuvus; õpetustöö; |
| --- | --- |

—

Erasmus: töötajate liikuvus; õpetustöö;

| — | õppekülastused ristprogrammi põhitegevuse nr 1 alusel; |
| --- | --- |

—

õppekülastused ristprogrammi põhitegevuse nr 1 alusel;

| — | Leonardo da Vinci: liikuvus; |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci: liikuvus;

Kooskõlas elukestva õppe programmi loomist käsitleva otsuse artikli 14 lõikega 2 on Comeniuse, Erasmuse, Leonardo da Vinci, Grundtvigi ja horisontaalse programmi põhitegevuse alusel käivitatud mitmepoolsed projektid ja võrgustikud avatud ka partneritele muudest kolmandatest riikidest. Täpsemat teavet asjaomaste meetmete ja programmis osalemise tingimuste kohta saab elukestva õppe programmi 2012. aasta juhendist.

3.   Eelarve ja projektide kestus

Konkursikutsega seotud kogueelarve on hinnanguliselt 1 141 484 000 eurot.

Antavate toetuste suurus ja projektide kestus võib erineda sõltuvalt projekti liigist ja projekti kaasatud riikide arvust.

4.   Taotluste esitamise tähtaeg

Olulisemad tähtajad on järgmised.

| Comenius: õpilaste õpiränne | 1. detsember 2011 |
| --- | --- |
| Comenius, Grundtvig: täiendõpe | |
| esimene tähtaeg: | 16. jaanuar 2012 |
| järgmised tähtajad: | 30. aprill 2012
  17. september 2012 |
| Comenius: praktika | 31. jaanuar 2012 |
| Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci, Grundtvig: mitmepoolsed projektid, võrgustikud ja kaasnevad meetmed | 2. veebruar 2012 |
| Leonardo da Vinci: innovatsiooni edastamise mitmepoolsed projektid | 2. veebruar 2012 |
| Leonardo da Vinci: liikuvus (sealhulgas Leonardo da Vinci õpirände tunnistus);
  Erasmus: keeleõppe intensiivkursused | 3. veebruar 2012 |
| Jean Monnet’ programm | 15. veebruar 2012 |
| Comenius, Leonardo da Vinci, Grundtvig: partnerlused;
  Comenius: Comenius Regio partnerlused;
  Grundtvig: seminarid | 21. veebruar 2012 |
| Erasmus: süvendatud programmid, õpilaste liikuvus õppe ja praktika eesmärgil (sealhulgas Erasmuse konsortsiumide praktikatunnistus) ning töötajate liikuvus (õpetustöö ja töötajate koolitus) | 9. märts 2012 |
| Grundtvig: praktika, seenioride vabatahtliku töö projektid | 30. märts 2012 |
| Horisontaalne programm: põhitegevus nr 1: õppelähetused | |
| esimene tähtaeg: | 30. märts 2012 |
| teine tähtaeg: | 12. oktoober 2012 |
| Horisontaalne programm: muud meetmed | 1. märts 2012 |

Comenius: õpilaste õpiränne

1. detsember 2011

Comenius, Grundtvig: täiendõpe

esimene tähtaeg:

16. jaanuar 2012

järgmised tähtajad:

30. aprill 2012

17. september 2012

Comenius: praktika

31. jaanuar 2012

Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci, Grundtvig: mitmepoolsed projektid, võrgustikud ja kaasnevad meetmed

2. veebruar 2012

Leonardo da Vinci: innovatsiooni edastamise mitmepoolsed projektid

2. veebruar 2012

Leonardo da Vinci: liikuvus (sealhulgas Leonardo da Vinci õpirände tunnistus);

Erasmus: keeleõppe intensiivkursused

3. veebruar 2012

Jean Monnet’ programm

15. veebruar 2012

Comenius, Leonardo da Vinci, Grundtvig: partnerlused;

Comenius: Comenius Regio partnerlused;

Grundtvig: seminarid

21. veebruar 2012

Erasmus: süvendatud programmid, õpilaste liikuvus õppe ja praktika eesmärgil (sealhulgas Erasmuse konsortsiumide praktikatunnistus) ning töötajate liikuvus (õpetustöö ja töötajate koolitus)

9. märts 2012

Grundtvig: praktika, seenioride vabatahtliku töö projektid

30. märts 2012

Horisontaalne programm: põhitegevus nr 1: õppelähetused

esimene tähtaeg:

30. märts 2012

teine tähtaeg:

12. oktoober 2012

Horisontaalne programm: muud meetmed

1. märts 2012

Grundtvigi lähetuste ja vahetuste ning kõikide valdkondlike programmide ettevalmistavate lähetuste jaoks on igale riigile kehtestatud erinevad tähtajad, mille kohta võite leida teavet oma riigi vastava asutuse veebisaidilt.

5.   Üksikasjad

Dokumendi „Elukestva õppe programmi üldine konkursikutse aastateks 2011–2013: strateegilised prioriteedid aastaks 2012” täistekst koos programmi 2012. aasta juhendiga ja teave taotlusvormide kohta on kättesaadav veebisaidil http://ec.europa.eu/education/llp/doc848_en.htm

Taotlused peavad vastama konkursikutse tervikteksti ja programmi juhendis esitatud tingimustele ning nende esitamiseks tuleb kasutada ettenähtud vormi.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1720/2006/EÜ, 15. november 2006, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (http://eur-lex.europa.eu/lex/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2006:327:0045:0068:ET:PDF), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1357/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse otsust nr 1720/2006/EÜ (http://eur-lex.europa.eu/lex/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:350:0056:0057:ET:PDF).

(2)  Välja arvatud Jean Monnet’ programmi puhul, mis on avatud kogu maailmas asuvatele kõrgharidusasutustele.

(3)  Selle eelduseks on komisjoni ja iga vastava riigi pädeva asutuse vahel allkirjastatav vastastikuse mõistmise memorandum. Kui vastastikuse mõistmise memorandumit ei ole allkirjastatud selle kuu esimeseks kuupäevaks, kui tehakse otsus toetuse andmise kohta, ei rahastata kõnealuse riigi osalejaid ning neid ei võeta arvesse konsortsiumide/partnerluste minimaalse suuruse puhul.

(4)  Vastavalt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Euroopa Komisjoni vahel 21. detsembril 2010 sõlmitud rahastamislepingule, mis käsitleb riiklikku programmi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi I komponendi (tsentraliseeritud haldus) kohta aastal 2009 ja millega nähakse ette ELi rahastus projektile 4.3 „Programmide „Elukestev õpe” ja „Aktiivsed noored” ettevalmistavad meetmed”.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/16

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

2011/C 373/10

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) edaspidi „algmäärus”) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Hiina Rahvavabariigist pärit teatavaid orgaanilise kattega terastooteid imporditakse dumpinguhinnaga ja et see tekitab olulist kahju liidu tootmisharule.

1.   Kaebus

Taotluse esitas 7. novembril 2011. aastal EUROFER (edaspidi „kaebuse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 70 % liidu teatavate orgaanilise kattega terastoodete kogutoodangust.

2.   Uurimisalune toode

Käesoleva uurimise raames vaadeldav toode on teatavad orgaanilise kattega terastooted, st legeeritud või legeerimata terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metall-lehest, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, ning tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem) (edaspidi „uurimisalune toode”).

3.   Väidetav dumping
   (2)

Väidetavalt dumpinguhinnaga imporditav toode on Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”) pärinev uurimisalune toode, mida liigitatakse CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 alla. CN-koodid on esitatud üksnes informatsiooniks.

Kuna asjaomane riik on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt mitteturumajanduslik riik, arvutas kaebuse esitaja Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi normaalväärtuse kahe turumajandusliku kolmanda riigi, nimelt Kanada ja Lõuna-Aafrika turuhinna põhjal. Väide dumpingu kohta põhineb sel viisil arvutatud normaalväärtuse ja liitu ekspordi korras müüdava uurimisaluse toote ekspordihindade võrdlusel tehasehindade tasandil.

Selle põhjal on asjaomase riigi puhul arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

4.   Väidetav kahju

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, mille kohaselt uurimisaluse toote import asjaomasest riigist on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

Kaebuse esitaja esitatud esmapilgul usutavatest tõenditest selgub, et lisaks muudele tagajärgedele on imporditud uurimisaluse toote kogused ja hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügikogustele, hinnatasemele ja turuosale ning et selle tulemuseks on liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse, finantsseisundi ja tööhõive olukorra oluline halvenemine.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ning et menetluse õigustatud algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning seega algatab komisjon uurimise algmääruse artikli 5 alusel.

Uurimisega tehakse kindlaks, kas asjaomasest riigist pärit uurimisalust toodet müüakse dumpinguhinnaga ning kas dumping on põhjustanud kahju liidu tootmisharule. Kui need väited leiavad kinnitust, uuritakse, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu.

5.1.   
  Dumpingu kindlakstegemine

Asjaomasest riigist pärit uurimisalust toodet eksportivad tootjad (3) on kutsutud osalema komisjoni uurimises.

5.1.1.   Eksportivate tootjate uurimine

5.1.1.1.   Asjaomasest riigist pärit uuritavate eksportivate tootjate valimise kord

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud asjaomase riigi eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate eksportivate tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring toimub algmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu või äriühingute kohta järgmise teabe:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011) ELi ekspordiks müüdud uurimisaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tonnides iga liikmesriigi kohta eraldi ja kõigi 27 liikmesriigi (4) kohta kokku; |
| --- | --- |

—

uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011) ELi ekspordiks müüdud uurimisaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tonnides iga liikmesriigi kohta eraldi ja kõigi 27 liikmesriigi (4) kohta kokku;

| — | uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011) siseturul müüdud uurimisaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tonnides; |
| --- | --- |

—

uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011) siseturul müüdud uurimisaluse toote käive kohalikus vääringus ning kogus tonnides;

| — | äriühingu täpne tegevusala kogu maailmas seoses uurimisaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala kogu maailmas seoses uurimisaluse tootega;

| — | kõigi uurimisaluse toote tootmise ja/või müügiga (eksport ja/või omamaine) tegelevate seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi uurimisaluse toote tootmise ja/või müügiga (eksport ja/või omamaine) tegelevate seotud äriühingute (5) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eksportivad tootjad peaksid samuti märkima, kas nad tahaksid juhul, kui neid valimisse ei kaasata, saada küsimustiku ja muud taotlusvormid, et need täita ja taotleda individuaalset dumpingumarginaali kooskõlas allpool esitatud punktiga b.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema ettevõtet külastatakse vastuste kontrollimiseks (edaspidi „kohapealne kontrollkäik”). Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst hoidumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst hoiduvate eksportivate tootjate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Selleks et saada teavet, mida ta peab vajalikuks eksportivate tootjate valimi moodustamisel, võtab komisjon lisaks ühendust asjaomase riigi ametiasutustega ning võib võtta ühendust iga teadaoleva eksportivate tootjate ühendusega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjassepuutuvat teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida liitu suunatud suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida. Vajaduse korral annab komisjon kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomase riigi asutustele ja eksportivate tootjate ühendustele asjaomase riigi asutuste kaudu teada, millised äriühingud on kaasatud valimisse.

Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Täidetud küsimustikus on muu hulgas teave tootjate äriühingu(te) struktuuri kohta, äriühingu(te) tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega, tootmiskulude kohta, uuritava toote müügi kohta asjaomase riigi turul ning uurimisaluse toote müügi kohta liidu turul.

Võimaliku valimisse kaasamisega nõustunud äriühinguid, keda valimisse ei valitud, käsitatakse koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad”). Ilma et see piiraks punkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportijate impordi suhtes määratud võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (6).

b)   Individuaalne dumpingumarginaal valimisse kaasamata äriühingute jaoks

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete dumpingumarginaalide kehtestamist (edaspidi „individuaalne dumpingumarginaal”). Eksportivad tootjad, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, peavad taotlema küsimustikku ja muid taotlusvorme kooskõlas eespool esitatud punktiga a ja tagastama need nõuetekohaselt täidetuna järgmises lauses ja punktis 5.1.2.2. esitatud tähtaegade jooksul. Vastused küsimustikule tuleb esitada 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti. Selleks et komisjon saaks määrata mitteturumajandusliku riigi eksportivate tootjate jaoks individuaalse dumpingumarginaali, peab olema tõendatud, et kõnealused tootjad vastavad punktis 5.1.2.2 määratletud turumajandusliku kohtlemise või vähemalt individuaalse kohtlemise kriteeriumidele.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, kui näiteks eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.1.2.   Täiendav menetlus asjaomase mitteturumajandusliku riigi eksportivate tootjate suhtes

5.1.2.1.   Turumajandusliku kolmanda riigi valik

Vastavalt punktile 5.1.2.2 ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a määratakse asjaomasest riigist pärit impordi puhul normaalväärtus turumajanduslikus kolmandas riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks valib komisjon sobiva turumajandusliku kolmanda riigi. Komisjon kaalub valikut Kanada ja Lõuna-Aafrika vahel. Huvitatud isikutel palutakse käesolevaga kommenteerida nende riikide sobivust kümne päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

5.1.2.2.   Asjaomase mitteturumajandusliku riigi eksportivate tootjate kohtlemine
   (7)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b võivad asjaomase riigi eksportivad tootjad, kelle arvates toimub nende puhul uurimisaluse toote valmistamine ja müük turumajanduse tingimustes, esitada sellega seoses nõuetekohaselt põhjendatud taotluse (edaspidi „turumajandusliku kohtlemise taotlus”). Turumajanduslikku kohtlemist võimaldatakse, kui kõnealuse taotluse hindamine näitab, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumid (8) on täidetud. Nende eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, arvutatakse dumpingumarginaal võimalikus ulatuses ja piiramata algmääruse artikli 18 kohast kättesaadavate faktide kasutamist, nende endi normaalväärtuse ja ekspordihindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b.

Asjaomase riigi eksportivad üksiktootjad võivad lisaks sellele või teise võimalusena taotleda individuaalset kohtlemist. Individuaalse kohtlemise saamiseks peavad eksportivad tootjad esitama tõendid, et nad täidavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumid (9). Nende eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist, arvutatakse dumpingumarginaal nende endi ekspordihindade põhjal. Individuaalse kohtlemise saanud eksportivate tootjate puhul põhineb normaalväärtus väärtustel, mis on kindlaks määratud eespool kirjeldatud korras valitud turumajandusliku kolmanda riigi jaoks.

a)   Turumajanduslik kohtlemine

Komisjon saadab turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõikidele valimisse kaasatud asjaomase riigi eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ja asjaomase riigi ametiasutustele.

Kõik turumajanduslikku kohtlemist taotlevad eksportivad tootjad peavad tagastama täidetud turumajandusliku kohtlemise taotluse 21 päeva jooksul pärast valimi moodustamist või valimi moodustamisest loobumisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

b)   Individuaalne kohtlemine

Individuaalse kohtlemise taotlemiseks peavad valimisse kaasatud asjaomase riigi eksportivad tootjad ja valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, esitama turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, milles on individuaalset kohtlemist käsitlevad osad nõuetekohaselt täidetud, 21 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.1.3.   Sõltumatute importijate uurimine
   (10)
   (11)

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, keda uuritakse valimi moodustamise abil (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring toimub algmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada. Asjaomased isikud peaksid seda tegema 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ning esitama komisjonile oma äriühingu või äriühingute kohta järgmise teabe:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | äriühingu täpne tegevusala seoses uurimisaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala seoses uurimisaluse tootega;

| — | kogukäive ajavahemikul 1. oktoobrist 2010–30. septembrini 2011; |
| --- | --- |

—

kogukäive ajavahemikul 1. oktoobrist 2010–30. septembrini 2011;

| — | uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011) ELi turule imporditud ja seal edasi müüdud asjaomasest riigist imporditud uurimisaluse toote kogus tonnides ja väärtus eurodes; |
| --- | --- |

—

uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011) ELi turule imporditud ja seal edasi müüdud asjaomasest riigist imporditud uurimisaluse toote kogus tonnides ja väärtus eurodes;

| — | kõigi uurimisaluse toote tootmise ja/või müügiga seotud äriühingute (12) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi uurimisaluse toote tootmise ja/või müügiga seotud äriühingute (12) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema ettevõtet külastatakse vastuste kontrollimiseks (edaspidi „kohapealne kontrollkäik”). Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst hoidumisena. Koostööst hoiduvate importijate kohta teeb komisjon järeldused kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla kõnealusele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Selleks et saada teavet, mida komisjon peab vajalikuks sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib ta lisaks võtta ühendust kõigi teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjassepuutuvat teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida uurimisaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi liidus, mida on ettenähtud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida. Komisjon annab kõikidele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja kõikidele teadaolevatele importijate ühendustele. Vastused küsimustikule tuleb esitada 37 päeva jooksul alates valimi moodustamisest teavitamisest, kui ei ole sätestatud teisiti. Täidetud küsimustik sisaldab muu hulgas teavet nende äriühingu(te) struktuuri kohta, äriühingu(te) tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega ja uurimisaluse toote müügi kohta.

5.2.   
  Kahju kindlakstegemine

Kahju tähendab liidu tootmisharule tekitatud olulist kahju, tootmisharule olulise kahju tekitamise ohtu või tootmisharu rajamise olulist pidurdamist. Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel ja hõlmab dumpinguhinnaga impordi mahu objektiivset hindamist, impordi mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule. Et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud olulist kahju, kutsutakse liidu uurimisaluse toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

5.2.1.   Liidu tootjate uurimine

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud liidu tootjate suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud vähendada uurimisse kaasatavate liidu tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud toimikus, millega huvitatud isikud võivad tutvuda. Huvitatud isikuid kutsutakse toimikuga tutvuma (selleks peavad nad komisjoniga ühendust võtma, kasutades punktis 5.6 esitatud kontaktandmeid). Muudel liidu tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel, kes on seisukohal, et neid tuleks teatud põhjustel valimisse kaasata, tuleb võtta komisjoniga ühendust 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud liidu tootjatele ja kõikidele teadaolevatele liidu tootjate ühendustele. Vastused küsimustikule tuleb esitada 37 päeva jooksul alates valimi moodustamisest teatamisest, kui ei ole sätestatud teisiti. Täidetud küsimustik sisaldab muu hulgas teavet nende äriühingu(te) struktuuri, majandusliku olukorra ja tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega ning uurimisaluse toote tootmiskulude ja müügi kohta.

5.3.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja sellest põhjustatud kahju esinemine leiab kinnitust, võetakse vastavalt algmääruse artiklile 21 vastu otsus, kas dumpinguvastaste meetmete võtmine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel ning tarbijaid esindavatel ühendustel palutakse endast teatada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selleks et osaleda uurimises, peavad tarbijaid esindavad ühendused sama tähtaja jooksul tõendama, et nende tegevusalade ja uurimisaluse toote vahel on otsene seos.

Isikud, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul endast teatavad, võivad esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selle teabe võib esitada vabas vormis või täites komisjoni koostatud küsimustiku. Kõigil juhtudel võetakse artikli 21 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.4.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesoleva teate sätetele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja kinnitavad tõendid. Nõutud teave ja seda kinnitav tõendusmaterjal peab komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.5.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalituses

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalituselt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Pärast seda tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.6.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (13) (piiratud).

Konfidentsiaalset teavet edastavad huvitatud isikud on algmääruse 19 lõike 2 kohaselt kohustatud esitama sellise teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud võimaldamaks piisavalt aru saada konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused elektrooniliselt (mittekonfidentsiaalsed esildised e-posti teel, konfidentsiaalsed esildised CD-R-il või DVD-l), märkida tuleb huvitatud isiku nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumbrid. Turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse ning küsimustike vastuste juurde kuuluvad volikirjad ja allkirjastatud tõendid ja nende täiendused tuleb esitada paberil, seega kas posti teel või kohale toimetatult allpool esitatud aadressil. Vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 tuleb huvitatud isikul teatada kohe komisjonile, kui ta ei saa esitada esildisi ja taotlusi elektroonilisel kujul. Täiendavat teavet sidepidamise kohta komisjoniga võivad huvitatud isikud saada kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi vastavalt veebilehelt: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |
| E-post: TRADE-OCS-DUMPING@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

E-post: TRADE-OCS-DUMPING@ec.europa.eu

6.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele andmetele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused tehakse seetõttu kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse küsimuses, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada üksiku huvitatud isiku ärakuulamise ning tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Pärast seda tuleb esitada ärakuulamistaotlus tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka ärakuulamiseks, mille juures on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu dumping, kahju, põhjuslik seos ja liidu huvi. Selline ärakuulamine toimub üldjuhul kõige hiljem neljanda nädala lõpus pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 9 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teadaande Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeva. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 1 võidakse ajutisi meetmeid kehtestada kuni üheksa kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (14).

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  Dumpinguks nimetatakse toote müümist ekspordiks („vaatlusalune toode”) hinnaga, mis on alla normaalväärtuse. Normaalväärtus on tavaliselt samasuguse toote võrreldav hind asjaomase riigi siseturul. „Samasuguse toote” all mõistetakse toodet, mis on vaatlusaluse tootega igati sarnane, või sellise toote puudumisel toodet, mis on vaatlusaluse tootega väga sarnane.

(3)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv tootja, kes toodab ja ekspordib vaatlusalust toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad vaatlusaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(4)  Euroopa Liidu 27 liikmesriiki on: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

(5)  Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikuid peetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi või õe- või vennalaps, vi) ämm ja äi või väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

(6)  Algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse mingeid null- või miinimummarginaale ega marginaale, mis on kehtestatud vastavalt algmääruse artiklis 18 kirjeldatud tingimustele.

(7)  Kuigi käesolevas punktis räägitakse üksnes turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlemise võimalusest, kutsub komisjon kõiki eksportivaid tootjaid uurimises täielikku koostööd tegema, et taotleda individuaalset dumpingumarginaali ja individuaalset dumpinguvastase maksu määra, isegi kui nad kahtlevad, kas nad vastavad turumajandusliku või individuaalse kohtlemise määramiseks vajalikele tingimustele. Selliste juhtumite puhul kogub komisjon teavet, pidades silmas Maailma Kaubandusorganisatsiooni apellatsioonikogu raportis DS-397 (EÜ-Fasteners), eelkõige selle punktides 371–384 esitatud kaalutlusi (vt http://www.wto.org). Asjaolu, et komisjon kogub kõnealust teavet, ei mõjuta siiski Euroopa Liidu järeldusi seoses selle otsusega käesoleva uurimise raames.

(8)  Eksportivad tootjad peavad eelkõige tõendama, et: i) majandustegevusega seotud otsused ja kulutused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ning ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; ii) ettevõtjatel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; iii) puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; iv) pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ning stabiilsus ja v) vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

(9)  Eksportivad tootjad peavad eelkõige tõendama, et: i) täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma; ii) ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; iii) enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud peavad moodustama vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; iv) vahetuskursi ümberarvestused tehakse turukursi alusel ja v) riiklik sekkumine ei ole selline, mis võimaldab meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

(10)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku 1. lisa kõnealuste eksportivate tootjate kohta. Seotud isiku mõistet on selgitatud joonealuses märkuses 5.

(11)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muuks kui dumpingu kindlakstegemiseks.

(12)  Seotud isiku mõistet on selgitatud joonealuses märkuses 5.

(13)  See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(14)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

| 21.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/23

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta

2011/C 373/11

Kuna pärast teate avaldamist meetmete eelseisva lõppemise kohta (1) ei ole komisjon saanud ühtegi nõuetekohaselt põhjendatud läbivaatamistaotlust, teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastane meede kaotab lähiajal kehtivuse.

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (2) artikli 11 lõikega 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/-riigid | Meetmed | Viide | Kehtivusaja lõppkuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uurea ja ammooniumnitraadi lahused | Alžeeria
  Valgevene
  Venemaa
  Ukraina | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1911/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 26); muudetud järgmise aktiga: nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2008 (ELT L 213, 8.8.2008, lk 14, viimati muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 1251/2009 (ELT L 338, 19.12.2009, lk 5) | 22.12.2011 |
| Hinnakohustus | Komisjoni otsus 2008/649/EÜ (ELT L 213, 8.8.2008, lk 39) |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/-riigid

Meetmed

Viide

Kehtivusaja lõppkuupäev (3)

Uurea ja ammooniumnitraadi lahused

Alžeeria

Valgevene

Venemaa

Ukraina

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1911/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 26); muudetud järgmise aktiga: nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2008 (ELT L 213, 8.8.2008, lk 14, viimati muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 1251/2009 (ELT L 338, 19.12.2009, lk 5)

22.12.2011

Hinnakohustus

Komisjoni otsus 2008/649/EÜ (ELT L 213, 8.8.2008, lk 39)

---

(1)  ELT C 64, 1.3.2011, lk 11.

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(3)  Meede aegub veerus nimetatud kuupäeval keskööl.

---