# Eiropas Savienības C 310/2011

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2011.310.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 310 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 22. oktobris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2011.310.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 310

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 22. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 310/01 | Komisijas Ieteikums (2011. gada 21. oktobris) par pētniecības kopīgas plānošanas ierosmi Sakopotas zināšanas par klimatu Eiropā | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Komisija

2011/C 310/01

Komisijas Ieteikums (2011. gada 21. oktobris) par pētniecības kopīgas plānošanas ierosmi Sakopotas zināšanas par klimatu Eiropā

1

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 310/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6392 – GORES/MEXX) (
  1
  ) | 4 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 310/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6392 – GORES/MEXX) (
  1
  )

GORES/MEXX

1

4

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2011/C 310/03 | Padomes Akts (2011. gada 20. oktobris), ar ko ieceļ Eiropola direktora vietnieku | 5 |
| 2011/C 310/04 | Paziņojums Abdollahi Hamed (pazīstams arī kā Mustafa Abdullahi), Arbabsiar Manssor (pazīstams arī kā Mansour Arbabsiar), Shahlai Abdul Reza (pazīstams arī kā Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh), Shakuri Ali Gholam un Soleimani Qasem (pazīstams arī kā Ghasem Soleymani, Qasmi Sulayman, Qasem Soleymani, Qasem Solaimani, Qasem Salimani, Qasem Solemani, Qasem Sulaimani, Qasem Sulemani) ievērībai par iekļaušanu sarakstā, kā noteikts 2. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (skatīt I pielikumu Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1063/2011 (2011. gada 21. oktobris)) | 6 |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 310/05 | Euro maiņas kurss | 8 |
| | Revīzijas palāta |
| 2011/C 310/06 | Īpašais ziņojums Nr. 9/2011 Vai no ERAF atbalstītie e-pārvaldības projekti ir vērtējami kā efektīvi | 9 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2011/C 310/07 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 10 |
| 2011/C 310/08 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 11 |
| 2011/C 310/09 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 12 |
| 2011/C 310/10 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 13 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2011/C 310/03

Padomes Akts (2011. gada 20. oktobris), ar ko ieceļ Eiropola direktora vietnieku

5

2011/C 310/04

Paziņojums Abdollahi Hamed (pazīstams arī kā Mustafa Abdullahi), Arbabsiar Manssor (pazīstams arī kā Mansour Arbabsiar), Shahlai Abdul Reza (pazīstams arī kā Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh), Shakuri Ali Gholam un Soleimani Qasem (pazīstams arī kā Ghasem Soleymani, Qasmi Sulayman, Qasem Soleymani, Qasem Solaimani, Qasem Salimani, Qasem Solemani, Qasem Sulaimani, Qasem Sulemani) ievērībai par iekļaušanu sarakstā, kā noteikts 2. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (skatīt I pielikumu Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1063/2011 (2011. gada 21. oktobris))

Abdollahi Hamed

Mustafa Abdullahi

Arbabsiar Manssor

Mansour Arbabsiar

Shahlai Abdul Reza

Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh

Shakuri Ali Gholam

Soleimani Qasem

Ghasem Soleymani, Qasmi Sulayman, Qasem Soleymani, Qasem Solaimani, Qasem Salimani, Qasem Solemani, Qasem Sulaimani, Qasem Sulemani

6

Eiropas Komisija

2011/C 310/05

Euro maiņas kurss

8

Revīzijas palāta

2011/C 310/06

Īpašais ziņojums Nr. 9/2011 Vai no ERAF atbalstītie e-pārvaldības projekti ir vērtējami kā efektīvi

9

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2011/C 310/07

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

10

2011/C 310/08

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

11

2011/C 310/09

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

12

2011/C 310/10

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

13

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 310/11 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 14 |
| 2011/C 310/12 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 17 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2011/C 310/11

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

14

2011/C 310/12

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Komisija

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/1

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2011. gada 21. oktobris)

par pētniecības kopīgas plānošanas ierosmi “Sakopotas zināšanas par klimatu Eiropā”

2011/C 310/01

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 181. pantu,

tā kā:

| (1) | Klimata pārmaiņas ir viena no mūsu laikmeta sarežģītākajām problēmām: Kopenhāgenas vienošanās (1) dokumentā norādīts, ka mērķis ir panākt, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2 °C, uzsvērts, ka ir krasi jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas pasaulē, un aicināts veikt pasākumus, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi. |
| --- | --- |

(1)

Klimata pārmaiņas ir viena no mūsu laikmeta sarežģītākajām problēmām: Kopenhāgenas vienošanās (1) dokumentā norādīts, ka mērķis ir panākt, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2 °C, uzsvērts, ka ir krasi jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas pasaulē, un aicināts veikt pasākumus, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi.

| (2) | Gaidāmajā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 5. izvērtējuma ziņojumā, ko iecerēts publicēt 2014. gadā, plānots apkopot un izvērtēt jaunākās zinātnes atziņas, lai nodrošinātu pietiekamu zinātnisko pamatu lēmumu pieņemšanai, galveno uzsvaru liekot uz prognozēm par klimatu nākotnē, klimata pārmaiņu reģionālajiem aspektiem un ar tām saistītajām ietekmēm, novērtējumu par dažādām iespējām klimata pārmaiņu seku mazināšanai un par katras nozares, piemēram, enerģētikas, transporta, lauksaimniecības, rūpniecības, lomu. |
| --- | --- |

(2)

Gaidāmajā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 5. izvērtējuma ziņojumā, ko iecerēts publicēt 2014. gadā, plānots apkopot un izvērtēt jaunākās zinātnes atziņas, lai nodrošinātu pietiekamu zinātnisko pamatu lēmumu pieņemšanai, galveno uzsvaru liekot uz prognozēm par klimatu nākotnē, klimata pārmaiņu reģionālajiem aspektiem un ar tām saistītajām ietekmēm, novērtējumu par dažādām iespējām klimata pārmaiņu seku mazināšanai un par katras nozares, piemēram, enerģētikas, transporta, lauksaimniecības, rūpniecības, lomu.

| (3) | Stratēģijā “Eiropa 2020” nepārprotami norādīts, ka ir jāsasniedz Eiropas Savienības līmenī jau nospraustie emisiju mērķi, un uzsvērts, ka jāstiprina mūsu tautsaimniecību izturētspēja klimata pārmaiņu radīto apdraudējumu priekšā un jāvairo katastrofu novēršanas un reaģēšanas spēja. |
| --- | --- |

(3)

Stratēģijā “Eiropa 2020” nepārprotami norādīts, ka ir jāsasniedz Eiropas Savienības līmenī jau nospraustie emisiju mērķi, un uzsvērts, ka jāstiprina mūsu tautsaimniecību izturētspēja klimata pārmaiņu radīto apdraudējumu priekšā un jāvairo katastrofu novēršanas un reaģēšanas spēja.

| (4) | Minētos politikas mērķus nav iespējams sasniegt bez pētniecības un inovācijas. Konkrētāk, ir nepieciešamas labākas klimatiskās prognozes, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar ekstremālu dabas parādību biežuma un intensitātes iespējamām izmaiņām nākotnē. Tāpat nepieciešami pētījumi, lai izvērtētu, vai Eiropā un pasaulē globālie mērķi ir praktiski sasniedzami, kādas būtu to sekas un īstenošana, un lai kvantificētu ar šiem mērķiem saistīto reģionālo ietekmi. Ir vajadzīgas plašākas zināšanas, lai apzinātu pielāgošanās un seku mazināšanas iespējas un izvērtētu to iespējamās priekšrocības, ietekmi un izmaksas salīdzinājumā ar ierasto scenāriju. |
| --- | --- |

(4)

Minētos politikas mērķus nav iespējams sasniegt bez pētniecības un inovācijas. Konkrētāk, ir nepieciešamas labākas klimatiskās prognozes, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar ekstremālu dabas parādību biežuma un intensitātes iespējamām izmaiņām nākotnē. Tāpat nepieciešami pētījumi, lai izvērtētu, vai Eiropā un pasaulē globālie mērķi ir praktiski sasniedzami, kādas būtu to sekas un īstenošana, un lai kvantificētu ar šiem mērķiem saistīto reģionālo ietekmi. Ir vajadzīgas plašākas zināšanas, lai apzinātu pielāgošanās un seku mazināšanas iespējas un izvērtētu to iespējamās priekšrocības, ietekmi un izmaksas salīdzinājumā ar ierasto scenāriju.

| (5) | Sabiedrības un ekosistēmu ievainojamība un izturētspēja klimata risku priekšā vēl aizvien ir maz izpētīts jautājums. Šajā sakarā ir nepieciešams labāk izprast fundamentālos procesus, kas ir sarežģītās klimata sistēmas pamatā, lai varētu labāk konstatēt klimata pārmaiņas un noteikt to cēloņus (cilvēka ietekme vai dabisks process), kā arī nošķirt klimata pārmaiņas un klimata mainīgumu. |
| --- | --- |

(5)

Sabiedrības un ekosistēmu ievainojamība un izturētspēja klimata risku priekšā vēl aizvien ir maz izpētīts jautājums. Šajā sakarā ir nepieciešams labāk izprast fundamentālos procesus, kas ir sarežģītās klimata sistēmas pamatā, lai varētu labāk konstatēt klimata pārmaiņas un noteikt to cēloņus (cilvēka ietekme vai dabisks process), kā arī nošķirt klimata pārmaiņas un klimata mainīgumu.

| (6) | Steidzīgi nepieciešamas seku mazināšanas metodes, koncepcijas un mehānismi, lai nodrošinātu ievērojamos CO2 emisiju samazinājumus, kas panākami līdz 2050. gadam; tostarp nepieciešami pētījumi un inovācijas tādās jomās kā atjaunojamā enerģija, oglekļa piesaistīšana un uzglabāšana, energoefektivitāte un resursefektivitāte, alternatīvās degvielas, zemes izmantojums, ilgtspējīga mobilitāte, lauksaimniecība un mežsaimniecība, cilvēka veselībai vai videi kaitīgu piesārņotāju emisiju samazināšana. |
| --- | --- |

(6)

Steidzīgi nepieciešamas seku mazināšanas metodes, koncepcijas un mehānismi, lai nodrošinātu ievērojamos CO2 emisiju samazinājumus, kas panākami līdz 2050. gadam; tostarp nepieciešami pētījumi un inovācijas tādās jomās kā atjaunojamā enerģija, oglekļa piesaistīšana un uzglabāšana, energoefektivitāte un resursefektivitāte, alternatīvās degvielas, zemes izmantojums, ilgtspējīga mobilitāte, lauksaimniecība un mežsaimniecība, cilvēka veselībai vai videi kaitīgu piesārņotāju emisiju samazināšana.

| (7) | Jāizveido klimata dienesti, lai tiktu sagatavotas, būtu pieejamas un tiktu izmantotas zinātniski pamatotas klimata prognozes. Tāpēc ir vajadzīga pētniecība, lai uzlabotu un pilnveidotu ilglaicīgas novērošanas sistēmas, datu analīzes, modeļus un prognozēšanas sistēmas dažādiem laika nogriežņiem un lai atbalstītu nodrošinātāju un lietotāju sekmīgu partnerību izveidošanos. |
| --- | --- |

(7)

Jāizveido klimata dienesti, lai tiktu sagatavotas, būtu pieejamas un tiktu izmantotas zinātniski pamatotas klimata prognozes. Tāpēc ir vajadzīga pētniecība, lai uzlabotu un pilnveidotu ilglaicīgas novērošanas sistēmas, datu analīzes, modeļus un prognozēšanas sistēmas dažādiem laika nogriežņiem un lai atbalstītu nodrošinātāju un lietotāju sekmīgu partnerību izveidošanos.

| (8) | Konkurētspējas padome 2010. gada 26. maija sanāksmē (2) atzina, ka “Sakopotas zināšanas par klimatu Eiropā” ir viena no jomām, kurā kopīgai plānošanai būtu sevišķi liela pievienotā vērtība, lai mazinātu dalībvalstu pasākumu sadrumstalotību pētniecības jomā. Tāpēc savos secinājumos tā atzina nepieciešamību uzsākt kopīgas plānošanas iniciatīvu šajā jomā un aicināja Komisiju dot savu ieguldījumu tās sagatavošanā. Turklāt Padome vēlreiz apstiprināja, ka kopīga plānošana ir process, ko vada dalībvalstis, Komisijai iesaistoties vienīgi kā koordinatorei. Komisijas dienestu darba dokumentā ir iztirzāti pētniecības pasākumi valstu līmenī, un to analīze liecina, ka, lai kāpinātu pētniecības efektivitāti un iespaidu un izmantotu sinerģiju ar pasākumiem, ko īsteno ES līmenī, ir nepieciešama labāka koordinācija, proti, jāizveido kopīga stratēģiska programma. |
| --- | --- |

(8)

Konkurētspējas padome 2010. gada 26. maija sanāksmē (2) atzina, ka “Sakopotas zināšanas par klimatu Eiropā” ir viena no jomām, kurā kopīgai plānošanai būtu sevišķi liela pievienotā vērtība, lai mazinātu dalībvalstu pasākumu sadrumstalotību pētniecības jomā. Tāpēc savos secinājumos tā atzina nepieciešamību uzsākt kopīgas plānošanas iniciatīvu šajā jomā un aicināja Komisiju dot savu ieguldījumu tās sagatavošanā. Turklāt Padome vēlreiz apstiprināja, ka kopīga plānošana ir process, ko vada dalībvalstis, Komisijai iesaistoties vienīgi kā koordinatorei. Komisijas dienestu darba dokumentā ir iztirzāti pētniecības pasākumi valstu līmenī, un to analīze liecina, ka, lai kāpinātu pētniecības efektivitāti un iespaidu un izmantotu sinerģiju ar pasākumiem, ko īsteno ES līmenī, ir nepieciešama labāka koordinācija, proti, jāizveido kopīga stratēģiska programma.

| (9) | Klimata pārmaiņas un ar klimatu saistīta pētniecība ir joma, kas izcelta Savienības pētniecības pamatprogrammā, kurai savukārt ir liela stratēģiska nozīme Eiropas politikas veidošanas procesā, ņemot vērā klimata pārmaiņu globālo raksturu. Saskaņā ar kopīgās plānošanas ierosmi īstenotie pasākumi ir cieši jākoordinē ar Eiropas Savienības 7. pētniecības pamatprogrammu un nākamajām Eiropas Savienības programmām šajā jomā, it īpaši ar pētniecības un inovāciju pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”. |
| --- | --- |

(9)

Klimata pārmaiņas un ar klimatu saistīta pētniecība ir joma, kas izcelta Savienības pētniecības pamatprogrammā, kurai savukārt ir liela stratēģiska nozīme Eiropas politikas veidošanas procesā, ņemot vērā klimata pārmaiņu globālo raksturu. Saskaņā ar kopīgās plānošanas ierosmi īstenotie pasākumi ir cieši jākoordinē ar Eiropas Savienības 7. pētniecības pamatprogrammu un nākamajām Eiropas Savienības programmām šajā jomā, it īpaši ar pētniecības un inovāciju pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”.

| (10) | Kopīgas plānošanas ierosme “Sakopotas zināšanas par klimatu Eiropā” sekmētu pētniecības koordinēšanu šajā laukā un palīdzētu izveidot pilnībā funkcionējošu Eiropas Pētniecības telpu klimata pārmaiņu sfērā, un tādējādi arī stiprinātu Eiropas vadošās pozīcijas un konkurētspēju šīs jomas pētniecībā. |
| --- | --- |

(10)

Kopīgas plānošanas ierosme “Sakopotas zināšanas par klimatu Eiropā” sekmētu pētniecības koordinēšanu šajā laukā un palīdzētu izveidot pilnībā funkcionējošu Eiropas Pētniecības telpu klimata pārmaiņu sfērā, un tādējādi arī stiprinātu Eiropas vadošās pozīcijas un konkurētspēju šīs jomas pētniecībā.

| (11) | Šajā ieteikumā paredzēto mērķu sasniegšanai dalībvalstīm ir jāsadarbojas ar Komisiju, lai apzinātu iespējamās Komisijas iniciatīvas, kas varētu palīdzēt dalībvalstīm stratēģiskās pētniecības programmas turpmākā izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

(11)

Šajā ieteikumā paredzēto mērķu sasniegšanai dalībvalstīm ir jāsadarbojas ar Komisiju, lai apzinātu iespējamās Komisijas iniciatīvas, kas varētu palīdzēt dalībvalstīm stratēģiskās pētniecības programmas turpmākā izstrādē un īstenošanā.

| (12) | Lai Komisija varētu ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā sokas visu kopīgas plānošanas ierosmju īstenošana, dalībvalstīm būtu regulāri jāziņo Komisijai par šīs kopīgās plānošanas ierosmes virzību, |
| --- | --- |

(12)

Lai Komisija varētu ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā sokas visu kopīgas plānošanas ierosmju īstenošana, dalībvalstīm būtu regulāri jāziņo Komisijai par šīs kopīgās plānošanas ierosmes virzību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Dalībvalstis tiek aicinātas izstrādāt kopīgu redzējumu par to, kā sadarbība un koordinācija pētniecībā Savienības līmenī var palīdzēt sasniegt mērķi: mazināt klimata pārmaiņu sekas un pielāgoties tām, nostiprinot saiknes starp zinātni, politiku, ekonomiku un sabiedrību. Jātiecas panākt, ka pilnvērtīgi iesaistās visas dalībvalstis, jo īpaši tās, kur prognozē sevišķi spēcīgu klimata pārmaiņu ietekmi. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis tiek aicinātas izstrādāt kopīgu redzējumu par to, kā sadarbība un koordinācija pētniecībā Savienības līmenī var palīdzēt sasniegt mērķi: mazināt klimata pārmaiņu sekas un pielāgoties tām, nostiprinot saiknes starp zinātni, politiku, ekonomiku un sabiedrību. Jātiecas panākt, ka pilnvērtīgi iesaistās visas dalībvalstis, jo īpaši tās, kur prognozē sevišķi spēcīgu klimata pārmaiņu ietekmi.

| 2. | Dalībvalstis tiek aicinātas izstrādāt kopīgu stratēģiskas pētniecības darba programmu, kurā noteiktas klimata pārmaiņu pētniecības vajadzības un mērķi vidējā termiņā un ilgtermiņā. Stratēģijā jāiekļauj īstenošanas plāns, kurā nospraustas prioritātes un termiņi, kā arī norādīti īstenošanai vajadzīgie pasākumi, instrumenti un resursi. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis tiek aicinātas izstrādāt kopīgu stratēģiskas pētniecības darba programmu, kurā noteiktas klimata pārmaiņu pētniecības vajadzības un mērķi vidējā termiņā un ilgtermiņā. Stratēģijā jāiekļauj īstenošanas plāns, kurā nospraustas prioritātes un termiņi, kā arī norādīti īstenošanai vajadzīgie pasākumi, instrumenti un resursi.

| 3. | Dalībvalstis tiek aicinātas stratēģiskās pētniecības programmā un īstenošanas plānā iekļaut šādus pasākumus:






  a) | uzlabot informācijas apmaiņu par attiecīgajām reģionālajām un valsts programmām, pētniecības darbībām un Savienības koordinētām pētniecības programmām, tostarp, lai allaž būtu pieejama jaunākā kopaina par Eiropas pētniecību šajā jomā; |
| --- | --- | --- |

3.

Dalībvalstis tiek aicinātas stratēģiskās pētniecības programmā un īstenošanas plānā iekļaut šādus pasākumus:

a)

uzlabot informācijas apmaiņu par attiecīgajām reģionālajām un valsts programmām, pētniecības darbībām un Savienības koordinētām pētniecības programmām, tostarp, lai allaž būtu pieejama jaunākā kopaina par Eiropas pētniecību šajā jomā;

| b) | apmainīties ar informāciju, resursiem, paraugpraksi, metodiku un vadlīnijām; |
| --- | --- |

b)

apmainīties ar informāciju, resursiem, paraugpraksi, metodiku un vadlīnijām;

| c) | apzināt jomas vai pētījumus, kam par labu nāktu koordinēšana, kopīgi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus vai resursu sakopošana; |
| --- | --- |

c)

apzināt jomas vai pētījumus, kam par labu nāktu koordinēšana, kopīgi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus vai resursu sakopošana;

| d) | noteikt kārtību, kā kopīgi veicami pētījumi c) apakšpunktā minētajās jomās; |
| --- | --- |

d)

noteikt kārtību, kā kopīgi veicami pētījumi c) apakšpunktā minētajās jomās;

| e) | nodrošināt koordināciju un sinerģijas radīšanu ar pašreizējām pētniecības un inovācijas programmām Eiropas Savienībā, piemēram, pētniecības pamatprogrammu, tostarp tādām kā Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) priekšpasākumi, klimata un ar klimatu saistītie pētījumi, ko veic Kopīgais pētniecības centrs (JRC) un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT)/Klimata zināšanu un inovāciju kopiena (KIC); pētniecība, kas saņem atbalstu saskaņā ar Kohēzijas politiku; citas kopīgas plānošanas ierosmes; kā arī ar Eiropas Savienības adaptācijas datu apstrādes centru, ko pārvalda Komisija un Eiropas Vides aģentūra. Jāveido ciešākas saiknes starp attiecīgām klimata pārmaiņu apkarošanas jomām, kam šī kopīgās plānošanas ierosme nepievēršas, proti, tādām kā seku mazināšanas un pielāgošanās rīcības variantu izstrāde un ar klimata pārmaiņu apkarošanu saistītie riski un iespējas; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt koordināciju un sinerģijas radīšanu ar pašreizējām pētniecības un inovācijas programmām Eiropas Savienībā, piemēram, pētniecības pamatprogrammu, tostarp tādām kā Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) priekšpasākumi, klimata un ar klimatu saistītie pētījumi, ko veic Kopīgais pētniecības centrs (JRC) un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT)/Klimata zināšanu un inovāciju kopiena (KIC); pētniecība, kas saņem atbalstu saskaņā ar Kohēzijas politiku; citas kopīgas plānošanas ierosmes; kā arī ar Eiropas Savienības adaptācijas datu apstrādes centru, ko pārvalda Komisija un Eiropas Vides aģentūra. Jāveido ciešākas saiknes starp attiecīgām klimata pārmaiņu apkarošanas jomām, kam šī kopīgās plānošanas ierosme nepievēršas, proti, tādām kā seku mazināšanas un pielāgošanās rīcības variantu izstrāde un ar klimata pārmaiņu apkarošanu saistītie riski un iespējas;

| f) | vajadzības gadījumā kopīgi izmantot esošo pētniecības infrastruktūru vai izveidot jaunus instrumentus, piemēram, koordinētas datu bankas, vai modeļus klimata pārmaiņu procesu un ietekmes izpētei; |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā kopīgi izmantot esošo pētniecības infrastruktūru vai izveidot jaunus instrumentus, piemēram, koordinētas datu bankas, vai modeļus klimata pārmaiņu procesu un ietekmes izpētei;

| g) | rosināt ciešāku sadarbību starp publisko un privāto sektoru, kā arī atklāto inovāciju starp dažādām pētniecības darbībām un uzņēmējdarbības nozarēm, kas saistītas ar klimata pārmaiņām vai ir to skartas; |
| --- | --- |

g)

rosināt ciešāku sadarbību starp publisko un privāto sektoru, kā arī atklāto inovāciju starp dažādām pētniecības darbībām un uzņēmējdarbības nozarēm, kas saistītas ar klimata pārmaiņām vai ir to skartas;

| h) | eksportēt un izplatīt zināšanas, inovācijas un starpdisciplināras metodiskas pieejas, jo īpaši saistībā ar rezultātiem, kas būtiski no politikas veidošanas viedokļa; |
| --- | --- |

h)

eksportēt un izplatīt zināšanas, inovācijas un starpdisciplināras metodiskas pieejas, jo īpaši saistībā ar rezultātiem, kas būtiski no politikas veidošanas viedokļa;

| i) | nodrošināt valstu un Savienības mēroga politikas veidošanai vajadzīgo zinātnisko informāciju; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt valstu un Savienības mēroga politikas veidošanai vajadzīgo zinātnisko informāciju;

| j) | iedibināt pienācīgu informācijas apmaiņu ar attiecīgajām starptautiskajām programmām; |
| --- | --- |

j)

iedibināt pienācīgu informācijas apmaiņu ar attiecīgajām starptautiskajām programmām;

| k) | veidot tīklus starp centriem, kas nodarbojas ar klimata pārmaiņu izpēti, tostarp centriem, kas neietilpst Eiropas Pētniecības telpā; |
| --- | --- |

k)

veidot tīklus starp centriem, kas nodarbojas ar klimata pārmaiņu izpēti, tostarp centriem, kas neietilpst Eiropas Pētniecības telpā;

| l) | nostiprināt kopīgās perspektivēšanas darbības. |
| --- | --- |

l)

nostiprināt kopīgās perspektivēšanas darbības.

| 4. | Dalībvalstis tiek aicinātas klimata pārmaiņu jomā uzturēt un pilnveidot kopīgas pārvaldības struktūru, kurai ir pilnvaras noteikt sadarbības un koordinācijas kopīgus nosacījumus, noteikumus un procedūras un uzraudzīt stratēģiskās pētniecības programmas īstenošanu. |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstis tiek aicinātas klimata pārmaiņu jomā uzturēt un pilnveidot kopīgas pārvaldības struktūru, kurai ir pilnvaras noteikt sadarbības un koordinācijas kopīgus nosacījumus, noteikumus un procedūras un uzraudzīt stratēģiskās pētniecības programmas īstenošanu.

| 5. | Dalībvalstis tiek aicinātas kopīgi īstenot stratēģiskās pētniecības programmu, tostarp izmantojot savas valsts pētniecības programmas vai citus valsts līmeņa pētniecības pasākumus saskaņā ar kopīgajai plānošanai brīvprātīgi piemērojamo nostādņu pamatnosacījumiem, ko izstrādājusi Padomes Augsta līmeņa kopīgas plānošanas grupa (3). |
| --- | --- |

5.

Dalībvalstis tiek aicinātas kopīgi īstenot stratēģiskās pētniecības programmu, tostarp izmantojot savas valsts pētniecības programmas vai citus valsts līmeņa pētniecības pasākumus saskaņā ar kopīgajai plānošanai brīvprātīgi piemērojamo nostādņu pamatnosacījumiem, ko izstrādājusi Padomes Augsta līmeņa kopīgas plānošanas grupa (3).

| 6. | Dalībvalstis tiek aicinātas sadarboties ar Komisiju, lai apzinātu iespējamās Komisijas iniciatīvas, kas varētu palīdzēt dalībvalstīm stratēģiskās pētniecības programmas turpmākā izstrādē un īstenošanā un kopīgo programmu saskaņošanā ar citām Savienības iniciatīvām šajā jomā. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstis tiek aicinātas sadarboties ar Komisiju, lai apzinātu iespējamās Komisijas iniciatīvas, kas varētu palīdzēt dalībvalstīm stratēģiskās pētniecības programmas turpmākā izstrādē un īstenošanā un kopīgo programmu saskaņošanā ar citām Savienības iniciatīvām šajā jomā.

| 7. | Dalībvalstis tiek aicinātas cieši sadarboties ar Stratēģisko forumu starptautiskajai sadarbībai ZT jomā (SFIC), lai izstrādātu un īstenotu stratēģiskās pētniecības programmas iespējamos starptautiskos aspektus un nodrošinātu saskanību ar SFIC iniciatīvām sadarbībā ar un attiecībā uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstis tiek aicinātas cieši sadarboties ar Stratēģisko forumu starptautiskajai sadarbībai ZT jomā (SFIC), lai izstrādātu un īstenotu stratēģiskās pētniecības programmas iespējamos starptautiskos aspektus un nodrošinātu saskanību ar SFIC iniciatīvām sadarbībā ar un attiecībā uz trešām valstīm.

| 8. | Dalībvalstis tiek aicinātas regulāri ziņot Komisijai par šīs kopīgās plānošanas ierosmes virzību, proti, iesniegt ikgadējus progresa ziņojumus. |
| --- | --- |

8.

Dalībvalstis tiek aicinātas regulāri ziņot Komisijai par šīs kopīgās plānošanas ierosmes virzību, proti, iesniegt ikgadējus progresa ziņojumus.

Briselē, 2011. gada 21. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Máire GEOGHEGAN-QUINN

---

(1)  UNFCCC (2009) Ziņojums par Pušu konferences 15. sesiju, kas notika Kopenhāgenā 2009. gada 7.–19. decembrī.

1

UNFCCC

(2)  10246/10.

2

(3)  http://ec.europa.eu/research/era/docs/en/voluntary_guidelines.pdf.

3

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6392 – GORES/MEXX)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 310/02

Komisija 2011. gada 17. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6392. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6392. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/5

---

PADOMES AKTS

(2011. gada 20. oktobris),

ar ko ieceļ Eiropola direktora vietnieku

2011/C 310/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (1), un jo īpaši tā 38. pantu,

pieņemot lēmumu saskaņā ar pilnvarām iecelt Eiropola direktora vietnieku,

ņemot vērā Eiropola valdes atzinumu,

ņemot vērā Eiropola štatu saraksta plānu 2010.–2012. gadam un jo īpaši tā 1.1(C) punktu, kā arī Eiropola personāla politikas plānu 2011.–2013. gadam un jo īpaši tā 1.2.1. iedaļu,

tā kā:

| (1) | Pēc Eiropola direktora vietnieka lūguma atbrīvot viņu no amata, ko Padome izpildīja (2), ir jāieceļ amatā direktora vietnieks. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Eiropola direktora vietnieka lūguma atbrīvot viņu no amata, ko Padome izpildīja (2), ir jāieceļ amatā direktora vietnieks.

| (2) | Eiropola valdes Lēmums, ar ko paredz noteikumus par Eiropola direktora un direktora vietnieku atlasi, amata pilnvaru termiņa pagarināšanu un atbrīvošanu no amata (3), nosaka īpašus noteikumus Eiropola direktora un direktora vietnieku atlases procedūrām. |
| --- | --- |

(2)

Eiropola valdes Lēmums, ar ko paredz noteikumus par Eiropola direktora un direktora vietnieku atlasi, amata pilnvaru termiņa pagarināšanu un atbrīvošanu no amata (3), nosaka īpašus noteikumus Eiropola direktora un direktora vietnieku atlases procedūrām.

| (3) | Valde iesniedza Padomei atlasīto piemēroto kandidātu sarakstu, kam bija pievienots katra šāda kandidāta pilns pieteikums, kā arī visu atbilstošo kandidātu sarakstu. |
| --- | --- |

(3)

Valde iesniedza Padomei atlasīto piemēroto kandidātu sarakstu, kam bija pievienots katra šāda kandidāta pilns pieteikums, kā arī visu atbilstošo kandidātu sarakstu.

| (4) | Pamatojoties uz visu valdes sniegto būtisko informāciju, Padome vēlas iecelt amatā to kandidātu, kas pēc Padomes viedokļa atbilst visām vakantā direktora vietnieka amata prasībām, |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz visu valdes sniegto būtisko informāciju, Padome vēlas iecelt amatā to kandidātu, kas pēc Padomes viedokļa atbilst visām vakantā direktora vietnieka amata prasībām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Oldrich MARTINŮ kungs ir iecelts par Eiropola direktora vietnieku no 2011. gada 1. novembra līdz 2015. gada 31. oktobrim (pakāpe AD 13, 1. līmenis).

2. pants

Šis akts stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2011. gada 20. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SAWICKI

---

(1)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

1

(2)  9425/11 ENFOPOL 126.

2

(3)  OV L 348, 29.12.2009., 3. lpp.

3

---

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/6

---

Paziņojums Abdollahi Hamed (pazīstams arī kā Mustafa Abdullahi), Arbabsiar Manssor (pazīstams arī kā Mansour Arbabsiar), Shahlai Abdul Reza (pazīstams arī kā Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh), Shakuri Ali Gholam un Soleimani Qasem (pazīstams arī kā Ghasem Soleymani, Qasmi Sulayman, Qasem Soleymani, Qasem Solaimani, Qasem Salimani, Qasem Solemani, Qasem Sulaimani, Qasem Sulemani) ievērībai par iekļaušanu sarakstā, kā noteikts 2. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām

(skatīt I pielikumu Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1063/2011 (2011. gada 21. oktobris))

2011/C 310/04

Šī informācija tiek sniegta ABDOLLAHI Hamed (pazīstams arī kā Mustafa Abdullahi), ARBABSIAR Manssor (pazīstams arī kā Mansour Arbabsiar), SHAHLAI Abdul Reza (pazīstams arī kā Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh), SHAKURI Ali Gholam un SOLEIMANI Qasem (pazīstams arī kā Ghasem Soleymani, Qasmi Sulayman, Qasem Soleymani, Qasem Solaimani, Qasem Salimani, Qasem Solemani, Qasem Sulaimani, Qasem Sulemani) ievērībai par iekļaušanu Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1063/2011 (2011. gada 21. oktobris) (1)

Padome nolēma minētās personas iekļaut personu, grupu un organizāciju sarakstā, kas minēts 2. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001.

Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) ir paredzēts, ka tiek iesaldēti visi līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi, kas pieder attiecīgai personai, grupai un organizācijai, un ka šādai personai, grupai vai organizācijai netiek tieši vai netieši darīti pieejami nekādi līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi.

Attiecīgās personas var iesniegt lūgumu, lai iegūtu Padomes paskaidrojuma rakstu, uz kura pamata tās ir iekļautas minētajā sarakstā, nosūtot to uz šo adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| vai pa faksu +32 22815375. |

Council of the European Union

General Secretariat (Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

vai pa faksu +32 22815375.

Šos lūgumus vajadzētu iesniegt trīs nedēļu laikā no šīs piezīmes publicēšanas dienas.

Attiecīgās personas jebkurā laikā var iesniegt Padomei lūgumu, kam pievienota dokumentācija, kas pamato to, ka lēmums par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā ir jāpārskata, sūtot to uz minēto adresi. Šos lūgumus izskatīs pēc saņemšanas.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 2580/2001 pielikumā, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus būtisku vajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. minētās regulas 5. pantu). Kompetento iestāžu atjauninātais saraksts ir pieejams tīmeklī šajā adresē:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Visbeidzot vēršam attiecīgo personu uzmanību arī uz iespēju apstrīdēt Padomes lēmumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 277, 22.10.2011., 1. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/8

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 21. oktobris

2011/C 310/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3798 |
| JPY | Japānas jena | 105,82 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4456 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86775 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1031 |
| CHF | Šveices franks | 1,2307 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,7060 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,993 |
| HUF | Ungārijas forints | 298,46 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7053 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3935 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3304 |
| TRY | Turcijas lira | 2,5513 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3401 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3957 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,7353 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7304 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7577 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 584,02 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,2490 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,8120 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4775 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 228,04 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,3390 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,959 |
| RUB | Krievijas rublis | 43,0250 |
| THB | Taizemes bāts | 42,760 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,4638 |
| MXN | Meksikas peso | 18,9171 |
| INR | Indijas rūpija | 69,0240 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3798

JPY

Japānas jena

105,82

DKK

Dānijas krona

7,4456

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86775

SEK

Zviedrijas krona

9,1031

CHF

Šveices franks

1,2307

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,7060

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,993

HUF

Ungārijas forints

298,46

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7053

PLN

Polijas zlots

4,3935

RON

Rumānijas leja

4,3304

TRY

Turcijas lira

2,5513

AUD

Austrālijas dolārs

1,3401

CAD

Kanādas dolārs

1,3957

HKD

Hongkongas dolārs

10,7353

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7304

SGD

Singapūras dolārs

1,7577

KRW

Dienvidkorejas vona

1 584,02

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,2490

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,8120

HRK

Horvātijas kuna

7,4775

IDR

Indonēzijas rūpija

12 228,04

MYR

Malaizijas ringits

4,3390

PHP

Filipīnu peso

59,959

RUB

Krievijas rublis

43,0250

THB

Taizemes bāts

42,760

BRL

Brazīlijas reāls

2,4638

MXN

Meksikas peso

18,9171

INR

Indijas rūpija

69,0240

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Revīzijas palāta

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/9

---

Īpašais ziņojums Nr. 9/2011 “Vai no ERAF atbalstītie e-pārvaldības projekti ir vērtējami kā efektīvi”

2011/C 310/06

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts Īpašais ziņojums Nr. 9/2011 “Vai no ERAF atbalstītie e-pārvaldības projekti ir vērtējami kā efektīvi”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē http://www.eca.europa.eu

Ziņojumu var saņemt bez maksas drukātā veidā. Tas jāpieprasa Eiropas Revīzijas palātas ziņojumu sagatavošanas atbalsta nodaļā:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Unit ‘Audit: Production of Reports’ |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-pasts: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Unit ‘Audit: Production of Reports’

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-pasts: euraud@eca.europa.eu

vai jāaizpilda elektroniskā pieprasījuma veidlapa virtuālajā grāmatnīcā EU-Bookshop.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/10

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2011/C 310/07

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā:

| Aizlieguma datums un laiks | 11.5.2011. |
| --- | --- |
| Ilgums | 11.5.2011.–31.12.2011. |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums vai krājumu grupa | WHB/1X14 |
| Suga | Putasu (Micromesistius poutassou) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 887265 |

Aizlieguma datums un laiks

11.5.2011.

Ilgums

11.5.2011.–31.12.2011.

Dalībvalsts

Spānija

Krājums vai krājumu grupa

WHB/1X14

Suga

Putasu (Micromesistius poutassou)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

887265

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_lv.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/11

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2011/C 310/08

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā:

| Aizlieguma datums un laiks | 18.7.2011. |
| --- | --- |
| Ilgums | 18.7.2011.–31.12.2011. |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums vai krājumu grupa | RNG/8X14- |
| Suga | Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 887089 |

Aizlieguma datums un laiks

18.7.2011.

Ilgums

18.7.2011.–31.12.2011.

Dalībvalsts

Spānija

Krājums vai krājumu grupa

RNG/8X14-

Suga

Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

887089

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_lv.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/12

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2011/C 310/09

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā:

| Aizlieguma datums un laiks | 18.7.2011. |
| --- | --- |
| Ilgums | 18.7.2011.–31.12.2011. |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums vai krājumu grupa | RNG/5B67- |
| Suga | Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 887083 |

Aizlieguma datums un laiks

18.7.2011.

Ilgums

18.7.2011.–31.12.2011.

Dalībvalsts

Spānija

Krājums vai krājumu grupa

RNG/5B67-

Suga

Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

887083

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_lv.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/13

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2011/C 310/10

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā:

| Aizlieguma datums un laiks | 6.9.2011. |
| --- | --- |
| Ilgums | 6.9.2011.–31.12.2011. |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums vai krājumu grupa | JAX/2A-14 |
| Suga | Stavridas un ar tām saistītā piezveja (Trachurus spp.) |
| Zona | ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 1008695 |

Aizlieguma datums un laiks

6.9.2011.

Ilgums

6.9.2011.–31.12.2011.

Dalībvalsts

Spānija

Krājums vai krājumu grupa

JAX/2A-14

Suga

Stavridas un ar tām saistītā piezveja (Trachurus spp.)

Zona

ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

1008695

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_lv.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/14

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2011/C 310/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“THÜRINGER ROSTBRATWURST”

EK Nr.: DE-PGI-0105-0223-09.02.2011

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — |  | Izcelsmes apliecinājums |
| — |  | Ražošanas metode |
| — |  | Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu |
| — |  | Marķēšana |
| — |  | Valsts prasības |
| — |  | Citur (precizēt) |

—



Produkta nosaukums

—

Image

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—



Izcelsmes apliecinājums

—



Ražošanas metode

—



Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

—



Marķēšana

—



Valsts prasības

—



Citur (precizēt)

2.   Grozījuma(-u) veids:

| — | | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — |  | Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—

Image

Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—



Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(-i):

Pieprasītie grozījumi

3.1.   Apraksts:

Teikums “Vismaz 51 % izmantoto izejvielu iegūts Tīringenē” jāsvītro.

Pamatojums

Šī prasība attiecībā uz izejvielām ir jāsvītro. Produkta īpašības vai reputācija nav atkarīgas no tā, ka daļa izmantoto izejvielu iegūta reģionā.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“THÜRINGER ROSTBRATWURST”

EK Nr.: DE-PGI-0105-0223-09.02.2011

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Thüringer Rostbratwurst”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Vācija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.2. grupa. | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) |
| --- | --- |

1.2. grupa.

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Produkts ir vismaz 15–20 cm garas vidēji rupja maluma tievas grildesiņas, kas iepildītas dabiskos apvalkos (cūkas vai aitas zarnu apvalkos) un kas var būt jēlas vai kveldinātas; tām ir sulīga un vircota garša; desiņas sver 100–150 g gabalā.

Sastāvs

daļēji attaukota cūkgaļa, cūkas vaigi bez ādas, var būt izmantota arī atdzīslota liellopu vai teļa grilējamā gaļa, bez sārta krāsojuma; izmantojamā garšvielu maisījuma sastāvs ir dažāds atkarībā no tradicionālās receptūras vai vietējiem ieradumiem; līdztekus sālim un pipariem izmanto arī ķimenes, majorānu un ķiplokus. Tauku saturs: 20 % (± 5 %).

Analītiskais sastāvs

gaļas olbaltumvielas bez kolagēna vismaz 8,5 %; olbaltumvielas bez kolagēna gaļas olbaltumvielās vismaz 65 tilp. % (pēc histoloģiskās analīzes), vismaz 75 % (pēc ķīmiskās analīzes).

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Viss Rostbratwurst ražošanas process tiek veikts noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

—

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Tīringenes federālā zeme

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

“Thüringer Rostbratwurst” gatavošana ir gadsimtiem sena tradīcija. Dokumentos šī desa pirmoreiz minēta 1404. gadā. Rūdolfštates Valsts arhīvā saglabājies Arnštates jaunavu klostera norēķins, kurā cita starpā ietverta arī pozīcija “darme czu bratwurstin” (zarnu apvalki grildesām). Visvecākā pazīstamā recepte atrodas Veimāras valsts arhīvā. Tā iekļauta 1613. gada 2. jūlija“Veimāras, Jēnas un Butštates miesnieku statūtos” (“Ordnung für das Fleischerhandwerk zu Weimar, Jena und Buttstädt”). Cita recepte atrodama 1797. gada “Tīringenes-Erfutes pavārgrāmatā” (“Thüringisch-Erfurtische Kochbuch”). Šodien gandrīz visi Tīringenes gaļas un desu izstrādājumu ražotāji savu produktu klāstā piedāvā arī “Thüringer Rostbratwurst”, un šo desu var iegādāties specializētos grila stendos visā Tīringenē. Ar nosaukumā ietverto izcelsmi saistītais produkta tipiskums ir saglabājies, jo bijušās VDR laikā to izmantoja tikai kā vienīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

5.2.   Produkta specifika:

“Thüringer Rostbratwurst” ir produkts ar gadsimtiem senu tradīciju. Jau Mārtiņš Luters un Gēte šo desu bija ļoti iecienījuši, un kopš 1669. gada tā slavināta vācu literatūrā. Īpaši atšķirīgās un labās garšas dēļ “Thüringer Rostbratwurst” desai gan Vācijā, gan aiz tās robežām arī šodien ir laba reputācija, un tā ir ļoti iecienīta.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta un īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Thüringer Rostbratwurst” reputācijas pamatā ir Tīringenes miesnieku prasmes un pieredze, kā arī no paaudzes paaudzē pārmantotās receptes.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

Markenblatt, 33. sēj., 2010. gada 20. augusts, 7.a-bb daļa, 14729. lpp.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/14402

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 22.10.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/17

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2011/C 310/12

Ar šo publikāciju iespējams celt iebildumus pret iesniegtu pieteikumu saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 (1). Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SZŐREGI RÓZSATŐ”

EK Nr.: HU-PGI-0005-0389-21.10.2004

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šajā kopsavilkumā ir noteikti produkta specifikācijas galvenie elementi informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Vidékfejlesztési Minisztérium


  Élelmiszer-feldolgozási Főosztály |
| --- | --- |
| Adrese: | Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nosaukums:

Vidékfejlesztési Minisztérium

Élelmiszer-feldolgozási Főosztály

Adrese:

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 17952000

Fakss

+36 17950096

E-pasts:

efef@vm.gov.hu

Agnes.Komari@vm.gov.hu

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Szőregi Virág-Dísznövény Áfész |
| --- | --- |
| Adrese: | Szeged-Szőreg |
| Hősök tere 5. |
| 6771 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nosaukums:

Szőregi Virág-Dísznövény Áfész

Adrese:

Szeged-Szőreg

Hősök tere 5.

6771

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 62406606

Fakss

+36 62405138

E-pasts:

szoreg.rozsa@vnet.hu

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

| 3.5. grupa. | Ziedi un dekoratīvie augi |
| --- | --- |

3.5. grupa.

Ziedi un dekoratīvie augi

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Szőregi rózsatő”

4.2.   Apraksts:

Tirdzniecībā esošās uzlabotās kailsakņu rozes sastāv no potcelma un uz tā uzpotēta uzlabota šķirnes auga. Par potcelmu var izmantot šādu šķirņu rozes: “Laxa”, “Polmeriana”, “Schmid’s Ideal”, “Inermis”, “Multiflora” un “Superbe”. Potcelma īpašībām jābūt šādām: salcietība (bez lieliem bojājumiem iztur līdz – 30 °C salu); noturība pret slimībām (galvenokārt pret rūsu, plankumainību un miltrasu); noturība pret sausumu un pārmērīgu mitrumu; labi augšanas rādītāji (augs ir stiprs, veselīgs, tā attīstība – strauja); izturība pret kaļķi (izņemot šķirni “Multiflora”); viegli pavairojams (būtiski, lai sēklas dīgtu strauji un bez miera perioda).

“Szőregi rózsatő” var būt parka rozes un krūmrozes, tējhibrīdu rozes, poliantrozes, floribundrozes, stīgotājrozes, miniatūrrozes un klājeniskās rozes. Šo rožu dzinumus var uzpotēt arī uz tā paša tipa rozes stumbra (izņemot floribundrozes). Potzars var būt 40–140 cm augsts.

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Szőregi rózsatő” rožu īpašības atbilst A vai B kategorijai.

| — | A kategorijā ietilpst uzlabotas kailsakņu rozes, kas zarojas no potzara, kurš uzlaboto rožu gadījumā dzen vismaz divus kātus, bet trešais atdalās ne vairāk kā 5 cm attālumā no potzara; kātu kopējais diametrs ir 24 mm, un katra atsevišķa kāta diametrs ir vismaz 6 mm. Uzlabotajām kailsakņu stīgotājrozēm kāta minimālais garums ir 40 cm, kailsakņu miniatūrrozēm tas ir 20 cm, bet visu pārējo tipu rozēm (parka rozes un krūmrozes, tējhibrīdu rozes, poliantrozes, floribundrozes un klājeniskās rozes) – 30 cm. Visu tipu rozēm galvenajai saknei jāsāk blīvi zaroties vismaz no 10 cm dziļuma. Saknei jābūt vismaz 20 cm garai. |
| --- | --- |

—

A kategorijā ietilpst uzlabotas kailsakņu rozes, kas zarojas no potzara, kurš uzlaboto rožu gadījumā dzen vismaz divus kātus, bet trešais atdalās ne vairāk kā 5 cm attālumā no potzara; kātu kopējais diametrs ir 24 mm, un katra atsevišķa kāta diametrs ir vismaz 6 mm. Uzlabotajām kailsakņu stīgotājrozēm kāta minimālais garums ir 40 cm, kailsakņu miniatūrrozēm tas ir 20 cm, bet visu pārējo tipu rozēm (parka rozes un krūmrozes, tējhibrīdu rozes, poliantrozes, floribundrozes un klājeniskās rozes) – 30 cm. Visu tipu rozēm galvenajai saknei jāsāk blīvi zaroties vismaz no 10 cm dziļuma. Saknei jābūt vismaz 20 cm garai.

| — | B kategorijā ietilpst uzlabotas kailsakņu rozes, kas zarojas no potzara, kurš uzlaboto rožu gadījumā dzen vismaz divus kātus; kātu kopējais diametrs ir vismaz 16 mm, un katra atsevišķa kāta diametrs ir vismaz 6 mm. Ja abu kātu kopējais diametrs ir mazāks nekā 16 mm, ne vairāk kā 5 cm attālumā no potzara jāatdalās trešajam kātam ar diametru vismaz 6 mm. |
| --- | --- |

—

B kategorijā ietilpst uzlabotas kailsakņu rozes, kas zarojas no potzara, kurš uzlaboto rožu gadījumā dzen vismaz divus kātus; kātu kopējais diametrs ir vismaz 16 mm, un katra atsevišķa kāta diametrs ir vismaz 6 mm. Ja abu kātu kopējais diametrs ir mazāks nekā 16 mm, ne vairāk kā 5 cm attālumā no potzara jāatdalās trešajam kātam ar diametru vismaz 6 mm.

| — | Visu šo tipu rozes (izņemot uzlabotās kailsakņu stīgotājrozes) var uzpotēt arī uz tā paša tipa rozes stumbra. Potzars var būt 40–140 cm augsts. Katram potzaram jādzen vismaz trīs kāti, ikviens no tiem vismaz 6 mm diametrā. |
| --- | --- |

—

Visu šo tipu rozes (izņemot uzlabotās kailsakņu stīgotājrozes) var uzpotēt arī uz tā paša tipa rozes stumbra. Potzars var būt 40–140 cm augsts. Katram potzaram jādzen vismaz trīs kāti, ikviens no tiem vismaz 6 mm diametrā.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

Uzlabotās kailsakņu rozes ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes nosaukumu “Szőregi rózsatő” audzē šādās apdzīvotās vietās Čongrādas (Csongrád) administratīvajā apgabalā jeb meģē: Szeged-Szőreg, Szeged-Mihálytelek, Szeged-Gyálarét, Algyő, Deszk, Újszentiván, Kübekháza un Tiszasziget.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Audzētājs tur reģistru saskaņā ar oficiāliem noteikumiem, kompetentās iestādes šo reģistru pārbauda un apstiprina. Reģistrā iekļauj šādas ziņas: teritorijas topogrāfiskais numurs, iestādīto potcelmu skaits, šķirne un izcelsme; stādījumu karte; augu potēšanas kalendārais grafiks un tā izpilde; uzpotēto augu skaits katrai šķirnei; galaprodukta daudzums un kvalitāte, norādot kvalitātes grupas, un pārdotais daudzums katrai šķirnei, saņēmējs (vai pircējs), pirkuma līguma numurs, audzētāja reģistrācijas numurs un auga kods. Audzētāju grupa Szőregi Virág-Dísznövény Áfész uzlaboto kailsakņu rožu “Szőregi rózsatő” tirdzniecībā izmanto vienotu datorizētu reģistrācijas sistēmu, kas garantē nemainīgu kvalitāti. Uzlabotie šķirnes rožu stādi pēc to iegādes (piegādes) no audzētāja tiek laisti tirdzniecībā ar vienotu marķējumu, kas ietver attēlu un šķirnes nosaukumu.

4.5.   Ražošanas metode:

Procesa pirmais posms ir potcelma sagāde un ieaudzēšana. Ja audzētājs potcelmus audzē pats, sēklas jāizsēj rudenī vai pavasarī atkarībā no tā, vai sēklu rūdīšana aukstumā (stratifikācija) notiks dabīgā vai mākslīgā veidā. Sēklaudžus izrok vēlā rudenī. Pēc tam tos sašķiro pēc sakņu pamatnes apkārtmēra un sasien saišķos. Ja audzētājs potcelmus neaudzē pats, viņš tos iegādājas tieši šajā procesa posmā. Sēklaudži no šādiem saišķiem, pašu audzēti vai pirkti, slīpi jāierok zemē un rūpīgi jānosedz ar augsni tā, lai trīs ceturtdaļas kātu būtu viscaur vienmērīgi nosegti.

Nākamais procesa posms ir augsnes sagatavošana stādīšanai. Tisas–Marošas palienes augsne ir izcili piemērota rožu audzēšanai. Tomēr rūpīgi jāseko, lai potcelmus izstādītu ar barības vielām bagātā augsnē bez nezālēm. Rožu audzēšanā obligāti jāizmanto augseka. Rozes stādāmas bijušajos graudaugu laukos un siena pļavās. Pēc priekšaugu – graudaugu vai siena – novākšanas rudenī iestrādā augu aizsardzības līdzekļus un veic dziļaršanu (30–40 cm) ar diskiem vai rotācijas kultivatoru.

Stādīšana veicama februāra vidū un marta sākumā. Potcelmus izstāda pēc lieluma: vispirms lielākos, tad mazākos. Potcelmus stādīšanai sagatavo, saknes apgriežot 17 cm un kātus 10 cm garumā. Parasti stāda ar rokām, bet to var darīt arī mehanizēti. Atstarpes starp rindām ir 80–90 cm, bet rozes stāda 12–14 cm attālumā vienu no otras. Pēc stādīšanas izveido vagas. Ļoti svarīgs ir stādīšanas dziļums: sakņu kaklam jābūt 2–3 cm virs augsnes, lai vēlāk atvieglotu potēšanu.

Visā audzēšanas ciklā jānodrošina augu aprūpe un aizsardzība. Augsni apstrādājot, iznīdē nezāles un kaitēkļus. Lai palielinātu rožu izturību, vajadzētu lietot mākslīgos mēslošanas līdzekļus un, iespējams, liellopu mēslus no bioloģiskās lauksaimniecības. Augsekas ievērošana palīdz novērst noteiktu kaitēkļu savairošanos. Potcelmi regulāri jāapravē, un to dara ar mehānisko rotācijas kultivatoru vai aparot un apkaplējot ar roku. Tā turklāt nodrošina pienācīgu augsnes aerāciju. Šāda apstrāde jāveic 4–6 reizes gadā. Augi regulāri jāapsmidzina pret sēnīšu slimībām un kaitēkļiem. Svarīga ir arī apūdeņošana, kuras intensitāte gan atkarīga no laikapstākļiem.

Pēc stādīšanas nāk augu potēšana, kas veicama laikā no jūlija vidus līdz septembra sākumam. Rozes jāpotē, kamēr to augšanā ir miera periods. Potēšanai ir trīs posmi: potcelma nogriešana, uzpotēšana un ietīšana. Pumpuri jāņem no uzlabotiem, mēreni ziedošiem šķirnes rožu augiem, kas uzpotēti iepriekšējā gadā.

Pēc potēšanas pirmais darbs ir ziemā nokaisīt potcelmus ar kombinēto mēslošanas līdzekli. Nākamā gada pavasarī rožu apkopšanu sāk ar to apgriešanu. Pēc tam potcelmu ar asām grieznēm apgriež virs pumpura vietas. Jānogriež arī atvase starp dzinumiem. Lai roze augtu kupla, jāizkniebj 5–10 cm garumu sasniegušie dzinumi. Uzlaboto rožu kopšanas pavasara un vasaras darbiem pieder arī regulāra mehāniska nezāļu iznīdēšana, apkaplēšana ar rokas kapli un apsmidzināšana. Vasarā no iepriekš uzpotētajām rozēm jāievāc jaunajām uzpotēšanām vajadzīgie zariņi ar pumpuriem.

Rožu izrakšana notiek rudenī. Labākais laiks ir oktobris. Pirms izrakšanas rozes jāapgriež 40 cm augstumā. Ar traktoru izartās un tādā veidā no augsnes izceltās rozes savāc, atlapo, tām izgriež atvases; tālāk seko šķirošana, siešana saišķos un marķēšana. Saišķos sašķirotās rozes cik iespējams ātri jāpārved uz vēsu vietu un jāsargā no izžūšanas. Uzglabāšanai vispiemērotākās ir telpas, kurās gan ziemā, gan vasarā temperatūra ir no 0 līdz 2 °C.

Galvenais iepakojuma materiāls ir kūdras un kokskaidu maisījums pareizajā attiecībā (50:50), kuru kopā satur poliestera plēve vai papīrs. Otrajā gadījumā rozi var stādīt ar visu papīru, kurš augsnē pakāpeniski sadalās. Iepakojuma funkcija ir pasargāt rožu saknes no izžūšanas un lauksaimniecības tehnikas radītiem bojājumiem. Vienai kvalitātes klasei atbilstošas rozes iepako pa 10 eksemplāriem kopā, un iepakojumu marķē. Šādi sagatavotus 10 eksemplāru iepakojumus iepako vēlreiz, piecas vienības vienā lielākajā iepakojumā.

4.6.   Saikne:

“Szőregi rózsatő” rozes izveidojušās simtgadīgas audzēšanas tradīcijas un apgabala klimatisko un ģeogrāfisko apstākļu mijiedarbībā.

Vēsture. Rožu audzēšanas un uzpotēto potcelmu, tāpat arī griezto ziedu tirdzniecības aizsākums Segedas–Sēregas (Szeged-Szőreg) apkaimē meklējams XIX gadsimta beigu Ūjsegedā (Új-Szeged). Sēregas rožaudzēšanas vēsture ir cieši saistīta ar Segedas un Ūjsegedas rožaudzēšanas tradīciju un ar dārzniecības attīstību. Segedas stādaudzētavās rožu potēšanas prasmi apguvušie jaunie dārznieki apmetās uz dzīvi Sēregā, kur viņiem atvēlētajos 1 440–2 880 m2 (400–800 négyszögöl) lielajos zemes gabalos iekopa paši savus dārzus. Viņi izveidoja savu stādaudzētavu un līdztekus pamatdarbam Segedas dārzniecībās gandrīz vienmēr tirgoja arī pašu dārzā uzpotētos rožu potcelmus. Tā līdz XX gadsimta sākumam Sēregā bija izveidojusies jauna saimniecības nozare, kuras celmlauži kā likums bija nabadzīgi zemes rentnieki un dieninieki. Sēregas mazdārznieki praksē pilnveidoja amata prasmi un, uzpotējuši rozes savā dārzā, devās darbu turpināt citos, aizvien tālākos dārzos, tā pamazām izplatot Sēregas rožu labo slavu plašā apkaimē. Šī nelielā laužu grupa kļuva par šodienas dārznieku skolotājiem. Par Sēregas rožu “zelta laikmetu” uzskata 1927. gadu.

Mazo stādaudzētavu īpašnieki bija atkarīgi viens no otra. Lai risinātu rožu tirdzniecībai specifiskās problēmas, 1936. gadā tika nodibināts pirmais kooperatīvs. 1938. gadā Segedas–Sēregas stādaudzētavu kopējā platība sasniedza 350 kh (2), bet produkcijas apjoms bija 1 250 000 uzpotētu potcelmu. Visu pārējo valsts stādaudzētavu kopējā platība bija 850 Ungārijas akru un produkcija – 2 040 000 uzpotētu potcelmu. Segedas–Sēregas stādaudzētavu rozes ir eksporta produkts jau no XX gadsimta paša sākuma. Mazo stādaudzētavu produkcijai piemita visaugstākā kvalitāte, ko apliecina tas, ka 1929.–1931. gadā Segedas–Sēregas stādaudzētavas nodrošināja vidēji 63,6 % no valsts stādu eksporta kopapjoma (587 000 uzpotētu potcelmu).

Mūsdienās 98 % Ungārijā izaudzēto rožu ir no Sēregas un tuvākās apkaimes, jo šis ir vienīgais Ungārijas reģions, kurā rožu audzēšana notiek tik nozīmīgā apjomā. “Szőregi rózsatő” rozēm ir laba slava, un tās bauda lielu atzinību ārvalstīs; ik gadu tiek saražoti 4–5 miljoni uzlabotu kailsakņu rožu stādu, un lielais vairākums (vairāk nekā trīs ceturtdaļas) tiek eksportēts.

Dabas faktori. Rožu audzēšanas tradīcija Sēregā ideāli sabalsojas ar vides apstākļiem. Lai iegūtu augstas kvalitātes, spēcīgus un izturīgus rožu stādus, vajadzīga auglīga augsne, pietiekami daudz mitruma un pietiekami daudz saules gaismas.

“Szőregi rózsatő” audzēšanas apgabals atrodas kādreizējā upes palienē Tisas (Tisza) un Marošas (Maros) satekā. Šeit izveidojušās vidēji blīvas smilšmāla augsnes ar augstu trūdvielu saturu un labu dabīgo noteci, turklāt augsnes virskārtu veido sanesas, tāpēc potcelms sazaro blīvi un sakņu spurgaliņu daudzums ir lielāks nekā cita tipa augsnēs izaudzētiem uzlabotiem kailsakņu rožu stādiem. Labās dabīgās noteces dēļ augsne neaiztur mitrumu, un tās vieglā, nesablīvētā struktūra ļauj gaisam brīvi piekļūt sakņu sistēmai. Blīvi sazarojušais potcelms labāk uzsūc barības vielas, un uzlabotā daļa labāk aug un attīstās, veidojot vairāk kātu, dzinumu un ziedu nekā cita tipa augsnēs izaudzētie augi. Tāpēc tirdzniecībai paredzētās uzlabotās kailsakņu rozes ir daudzkārt izturīgākas pret slimībām un salu un auga augstā kvalitāte saglabājas arī citu tipu augsnē. Tisas un Marošas upju apgabalā turklāt ir rožu audzēšanai optimāls relatīvais mitrums un arī apūdeņošanas iespēja.

Viens no vissvarīgākajiem vides faktoriem rožu audzēšanā ir gaisma, jo tā nodrošina fotosintēzei nepieciešamo enerģiju. Papildus tiešas saules gaismas stundu skaitam “Szőregi rózsatő” īpašības lielā mērā ietekmē arī dienas ilgums, gaismas intensitāte un gaismas enerģija. Sēregas rožu audzēšanas apgabalā ir valstī viskarstākās vasaras un visvairāk saules gaismas. Gada vidējā temperatūra ir 11,5 °C, augšanas sezonā tā ir 18 °C. Saules gaismas stundu skaits pārsniedz 2 100; caurmērā tas ir vairāk nekā valsts ziemeļu apgabalos. Augšanas sezona pavasarī sākas agrāk un rudenī beidzas vēlāk, augu veģetācijas periods ir pagarināts, tāpēc kopumā tie saņem vairāk saules gaismas un siltuma nekā augi valsts ziemeļu apgabalos. Rezultātā augi ir spēcīgi un veselīgi. Uzlabotās kailsakņu rozes labi aug arī rudenī, tām veidojas pietiekami daudz pietiekami koksnainu kātu ar labi attīstītiem, veselīgiem pumpuriem. Bagātīgā barības vielu rezerve koksnainajos kātos ļauj ilgstoši glabāt rudenī savāktos augus un veicina apsakņošanos pēc to izstādīšanas turpmākajos gados. Augu salcietība jo lielāka ir tāpēc, ka Sēregas apgabalā nav nekas neparasts, ja karstai vasarai seko barga ziema, un tajā augi norūdās uz visu turpmāko dzīves laiku. “Szőregi rózsatő” pēc izstādīšanas noteikti apsakņosies.

Cilvēka faktors, speciālās zināšanas. “Szőregi rózsatő” audzēšanas tradīcijai ir vairāk nekā simt gadu, un savā ziņā tā ir unikāla visā valstī. Uzlaboto kailsakņu rožu audzēšana ir darbietilpīgs process, kam vajadzīgas īpašas prasmes, un visbiežāk audzētāji ir kupla ģimene, kas saimnieko lauku sētā. Reģionālās īpatnības atspoguļojošās zināšanas un prasmes tiek nodotas no paaudzes paaudzē. Tās aptver gan audzēšanas tradīcijas, gan potēšanas veidus un metodes, gan amata meistarību.

Kopumā var teikt, ka Tisas–Marošas apgabala kontinentālais klimats, barības vielām bagātā, vieglā un lieliski apūdeņotā smilšmāla sanesu augsne un dāsnais izgaismojums ir labvēlīgs tieši “Szőregi rózsatő”rožu audzēšanai. Izcili labvēlīgie dabas apstākļi un vietējo audzētāju zināšanas un pieredze, kuru tie nodod no paaudzes paaudzē, nodrošina to, ka “Szőregi rózsatő” raksturīgās īpašības saglabājas jebkādos laikapstākļos.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ


  Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- |
| Adrese: | Budapest |
| Kisrókus u. 15/A. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nosaukums:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ

Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Adrese:

Budapest

Kisrókus u. 15/A.

1024

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 13369115

Fakss

+36 13369011

E-pasts:

menyhertt@mgszh.gov.hu

4.8.   Marķējums:

Rakstiska norāde “Szőregi rózsatő”, kam pievienots šāds attēls:

Image

Pēc ierakstīšanas Kopienas reģistrā jāmarķē arī ar nosaukumu “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un ar Kopienā pieņemto grafisko simbolu.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

(2)  Kadastra akrs: novecojusi zemes mērvienība, kuras ekvivalents ir 1 600négyszögöl jeb 0,5755 ha, jeb 5 755 m2.

---