# Jurnalul Oficial C 308E/2011

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.CE2011.308.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 308E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5420 octombrie 2011 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.CE2011.308.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 308E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5420 octombrie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2010-2011Ședințele dintre 7 și 9 septembrie 2010Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 314 E, 18.11.2010.TEXTE ADOPTATE |
| | Marți, 7 septembrie 2010 |
| 2011/C 308E/01 | Interconectarea registrelor comerțuluiRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la interconectarea registrelor comerțului (2010/2055(INI)) | 1 |
| 2011/C 308E/02 | Dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabileRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (2010/2010(INI)) | 6 |
| 2011/C 308E/03 | SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interneRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne (2009/2176(INI)) | 18 |
| 2011/C 308E/04 | Venituri echitabile pentru agricultori: îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în EuropaRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la venituri echitabile pentru agricultori: îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa (2009/2237(INI)) | 22 |
| 2011/C 308E/05 | Finanțarea și funcționarea Fondului european de ajustare la globalizareRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la finanțarea și funcționarea Fondului european de ajustare la globalizare (2010/2072(INI)) | 30 |
| 2011/C 308E/06 | Competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercialăRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la aplicarea și revizuirea Regulamentului (CE) nr. 44/2001 al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (2009/2140(INI)) | 36 |
| 2011/C 308E/07 | Integrarea socială a femeilor care aparțin minorităților etniceRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la integrarea socială a femeilor care aparțin minorităților etnice (2010/2041(INI)) | 44 |
| 2011/C 308E/08 | Rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânireRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânire (2009/2205(INI)) | 49 |
| 2011/C 308E/09 | Jurnalismul și noile mijloace de comunicare în masă - crearea unei sfere publice în EuropaRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la jurnalism și noile mijloace de comunicare în masă – crearea unei sfere publice în Europa (2010/2015(INI)) | 55 |
| | Miercuri, 8 septembrie 2010 |
| 2011/C 308E/10 | Drepturile omului în Iran, în special cazul lui Sakineh Mohammadi-Ashtiani și al lui Zahra BahramiRezoluția Parlamentului European din 8 septembrie 2010 referitoare la situația drepturilor omului în Iran, în special cazul lui Sakineh Mohammadi Ashtiani și cel al Zahrei Bahrami | 62 |
| | Joi, 9 septembrie 2010 |
| 2011/C 308E/11 | O mai bună legiferareRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la o mai bună legiferare - al 15-lea raport al Comisiei Europene privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității în conformitate cu articolul 9 din protocol (2009/2142(INI)) | 66 |
| 2011/C 308E/12 | Situația populației rome în EuropaRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la situația romilor și la libera circulație în Uniunea Europeană | 73 |
| 2011/C 308E/13 | Îngrijirea pe termen lung a persoanelor în vârstăRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la îngrijirea pe termen lung a persoanelor vârstnice | 79 |
| 2011/C 308E/14 | Situația râului Iordan și, în special, a zonei Iordanului inferiorRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la situația râului Iordan, în special a zonei Iordanului inferior | 81 |
| 2011/C 308E/15 | Kenya: nearestarea președintelul Sudanului, Omar al-BashirRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la Kenya: nearestarea președintelui Omar al-Bashir | 83 |
| 2011/C 308E/16 | Drepturile omului în Siria, în special cazul lui Haythan Al-MalehRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la situația drepturilor omului în Siria, în special cazul lui Haythan Al-Maleh | 86 |
| 2011/C 308E/17 | Lipsa unui proces transparent și conținutul potențial controversat al Acordului comercial de combatere a contrafacerii (ACCA)Declarația Parlamentului European din 9 septembrie 2010 privind lipsa unui proces transparent și conținutul potențial controversat al Acordului comercial de combatere a contrafacerii (ACCA) | 88 |
| 2011/C 308E/18 | Anul european al combaterii violenței împotriva femeilorDeclarația Parlamentului European din 9 septembrie 2010 privind instituirea unui an european al combaterii violenței împotriva femeilor | 89 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2010-2011Ședințele dintre 7 și 9 septembrie 2010Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 314 E, 18.11.2010.TEXTE ADOPTATE

Marți, 7 septembrie 2010

2011/C 308E/01

Interconectarea registrelor comerțuluiRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la interconectarea registrelor comerțului (2010/2055(INI))

1

2011/C 308E/02

Dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabileRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (2010/2010(INI))

6

2011/C 308E/03

SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interneRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne (2009/2176(INI))

18

2011/C 308E/04

Venituri echitabile pentru agricultori: îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în EuropaRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la venituri echitabile pentru agricultori: îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa (2009/2237(INI))

22

2011/C 308E/05

Finanțarea și funcționarea Fondului european de ajustare la globalizareRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la finanțarea și funcționarea Fondului european de ajustare la globalizare (2010/2072(INI))

30

2011/C 308E/06

Competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercialăRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la aplicarea și revizuirea Regulamentului (CE) nr. 44/2001 al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (2009/2140(INI))

36

2011/C 308E/07

Integrarea socială a femeilor care aparțin minorităților etniceRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la integrarea socială a femeilor care aparțin minorităților etnice (2010/2041(INI))

44

2011/C 308E/08

Rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânireRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânire (2009/2205(INI))

49

2011/C 308E/09

Jurnalismul și noile mijloace de comunicare în masă - crearea unei sfere publice în EuropaRezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la jurnalism și noile mijloace de comunicare în masă – crearea unei sfere publice în Europa (2010/2015(INI))

55

Miercuri, 8 septembrie 2010

2011/C 308E/10

Drepturile omului în Iran, în special cazul lui Sakineh Mohammadi-Ashtiani și al lui Zahra BahramiRezoluția Parlamentului European din 8 septembrie 2010 referitoare la situația drepturilor omului în Iran, în special cazul lui Sakineh Mohammadi Ashtiani și cel al Zahrei Bahrami

62

Joi, 9 septembrie 2010

2011/C 308E/11

O mai bună legiferareRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la o mai bună legiferare - al 15-lea raport al Comisiei Europene privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității în conformitate cu articolul 9 din protocol (2009/2142(INI))

66

2011/C 308E/12

Situația populației rome în EuropaRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la situația romilor și la libera circulație în Uniunea Europeană

73

2011/C 308E/13

Îngrijirea pe termen lung a persoanelor în vârstăRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la îngrijirea pe termen lung a persoanelor vârstnice

79

2011/C 308E/14

Situația râului Iordan și, în special, a zonei Iordanului inferiorRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la situația râului Iordan, în special a zonei Iordanului inferior

81

2011/C 308E/15

Kenya: nearestarea președintelul Sudanului, Omar al-BashirRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la Kenya: nearestarea președintelui Omar al-Bashir

83

2011/C 308E/16

Drepturile omului în Siria, în special cazul lui Haythan Al-MalehRezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la situația drepturilor omului în Siria, în special cazul lui Haythan Al-Maleh

86

2011/C 308E/17

Lipsa unui proces transparent și conținutul potențial controversat al Acordului comercial de combatere a contrafacerii (ACCA)Declarația Parlamentului European din 9 septembrie 2010 privind lipsa unui proces transparent și conținutul potențial controversat al Acordului comercial de combatere a contrafacerii (ACCA)

88

2011/C 308E/18

Anul european al combaterii violenței împotriva femeilorDeclarația Parlamentului European din 9 septembrie 2010 privind instituirea unui an european al combaterii violenței împotriva femeilor

89

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 7 septembrie 2010 |
| 2011/C 308E/19 | Cererea de ridicare a imunității parlamentare a dlui Viktor UspaskichDecizia Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la cererea de ridicare a imunității lui Viktor Uspaskich (2009/2147(IMM)) | 90 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 7 septembrie 2010

2011/C 308E/19

Cererea de ridicare a imunității parlamentare a dlui Viktor UspaskichDecizia Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la cererea de ridicare a imunității lui Viktor Uspaskich (2009/2147(IMM))

90

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 7 septembrie 2010 |
| 2011/C 308E/20 | Libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii (codificare) (COM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD)) | 92 |
| P7_TC1-COD(2010)0110Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 7 septembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii (codificare) | 93 |
| 2011/C 308E/21 | Autentificarea monedelor euro și procesarea monedelor euro improprii circulației ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind autentificarea monedelor euro și procesarea monedelor euro improprii circulației (COM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD)) | 93 |
| P7_TC1-COD(2009)0128Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 septembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind autentificarea monedelor euro și procesarea monedelor euro improprii circulației | 94 |
| 2011/C 308E/22 | Acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova (COM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD)) | 94 |
| P7_TC1-COD(2010)0162Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 7 septembrie 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și al Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova | 94 |
| 2011/C 308E/23 | Suspendarea temporară a taxelor din tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în regiunile autonome Madeira și Azore *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de suspendare temporară a taxelor din tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în regiunile autonome Madeira și Azore (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS)) | 95 |
| 2011/C 308E/24 | Proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 OAREC (Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice)Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, Secțiunea III - Comisia (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD)) | 96 |
| 2011/C 308E/25 | Acordul între UE și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE)) | 97 |
| 2011/C 308E/26 | Clauza de salvgardare bilaterală a Acordului de liber schimb între UE și Coreea ***IPropunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului, de aplicare a clauzei de salvgardare bilaterale a Acordului de liber schimb între UE și Coreea (COM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD)) | 98 |
| | Miercuri, 8 septembrie 2010 |
| 2011/C 308E/27 | Protecția animalelor utilizate în scopuri științifice ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2010 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD)) | 115 |
| 2011/C 308E/28 | Orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (COM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE)) | 116 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 7 septembrie 2010

2011/C 308E/20

Libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii (codificare) (COM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD))

92

P7_TC1-COD(2010)0110Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 7 septembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii (codificare)

93

2011/C 308E/21

Autentificarea monedelor euro și procesarea monedelor euro improprii circulației ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind autentificarea monedelor euro și procesarea monedelor euro improprii circulației (COM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD))

93

P7_TC1-COD(2009)0128Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 septembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind autentificarea monedelor euro și procesarea monedelor euro improprii circulației

94

2011/C 308E/22

Acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova (COM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD))

94

P7_TC1-COD(2010)0162Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 7 septembrie 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și al Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova

94

2011/C 308E/23

Suspendarea temporară a taxelor din tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în regiunile autonome Madeira și Azore *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de suspendare temporară a taxelor din tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în regiunile autonome Madeira și Azore (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS))

95

2011/C 308E/24

Proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 OAREC (Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice)Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, Secțiunea III - Comisia (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD))

96

2011/C 308E/25

Acordul între UE și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE))

97

2011/C 308E/26

Clauza de salvgardare bilaterală a Acordului de liber schimb între UE și Coreea ***IPropunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului, de aplicare a clauzei de salvgardare bilaterale a Acordului de liber schimb între UE și Coreea (COM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

98

Miercuri, 8 septembrie 2010

2011/C 308E/27

Protecția animalelor utilizate în scopuri științifice ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2010 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD))

115

2011/C 308E/28

Orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (COM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE))

116

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2010-2011 Ședințele dintre 7 și 9 septembrie 2010 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 314 E, 18.11.2010. TEXTE ADOPTATE

Marți, 7 septembrie 2010

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/1

---

Marți, 7 septembrie 2010Interconectarea registrelor comerțului

P7_TA(2010)0298

Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la interconectarea registrelor comerțului (2010/2055(INI))

2011/C 308 E/01

Parlamentul European,

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 4 noiembrie 2009 privind interconectarea registrelor comerțului (COM(2009)0614) și raportul intermediar care o însoțește,

având în vedere Prima Directivă 68/151/CEE a Consiliului din 9 martie 1968 de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților în statele membre, în înțelesul articolului 58 al doilea paragraf din tratat, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților (1), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2003/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 (2),

având în vedere a unsprezecea Directivă 89/666/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1989 privind publicitatea sucursalelor înființate într-un stat membru de anumite forme de societăți care intră sub incidența legislației unui alt stat (3),

având în vedere Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE (4),

având în vedere Directiva 2005/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni (5),

având în vedere Regulamentului (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului din 8 octombrie 2001 privind statutul societății europene (SE) (6),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1435/2003 al Consiliului din 22 iulie 2003 privind statutul societății cooperative europene (SCE) (7),

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2008 conținând recomandări adresate Comisiei privind e-Justiția (8),

având în vedere rezoluția sa din 22 aprilie 2009 referitoare la executarea efectivă a hotărârilor în Uniunea Europeană: transparența activelor debitorilor (9),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0218/2010),

| A. | întrucât registrele comerțului examinează, înregistrează și stochează informații referitoare la societățile comerciale, precum cele referitoare la forma juridică a societății, sediul său și capitalul, numirea, încheierea mandatului, competențele și datele referitoare la reprezentanții săi legali, documentele contabile ale fiecărui exercițiu și, atunci când este cazul, procedurile de lichidare a societății și pun aceste informații la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

A.

întrucât registrele comerțului examinează, înregistrează și stochează informații referitoare la societățile comerciale, precum cele referitoare la forma juridică a societății, sediul său și capitalul, numirea, încheierea mandatului, competențele și datele referitoare la reprezentanții săi legali, documentele contabile ale fiecărui exercițiu și, atunci când este cazul, procedurile de lichidare a societății și pun aceste informații la dispoziția publicului;

| B. | întrucât registrele comerțului din UE funcționează pe o bază națională sau regională și stochează doar informațiile referitoare la societățile comerciale înregistrate în zonele pentru care aceste registre sunt responsabile; |
| --- | --- |

B.

întrucât registrele comerțului din UE funcționează pe o bază națională sau regională și stochează doar informațiile referitoare la societățile comerciale înregistrate în zonele pentru care aceste registre sunt responsabile;

| C. | întrucât există o cerere sporită de acces la informații cu privire la societățile comerciale în context transfrontalier, fie în scopuri comerciale, fie pentru a facilita accesul la justiție; întrucât este esențial ca autoritățile de aplicare a legii și creditorii să dispună de informații fiabile și actualizate privind debitorii și activele acestora; întrucât este necesar să se dezvăluie detalii specifice pentru a asigura că drepturile angajaților prevăzute de legislația întreprinderilor europene sunt respectate; |
| --- | --- |

C.

întrucât există o cerere sporită de acces la informații cu privire la societățile comerciale în context transfrontalier, fie în scopuri comerciale, fie pentru a facilita accesul la justiție; întrucât este esențial ca autoritățile de aplicare a legii și creditorii să dispună de informații fiabile și actualizate privind debitorii și activele acestora; întrucât este necesar să se dezvăluie detalii specifice pentru a asigura că drepturile angajaților prevăzute de legislația întreprinderilor europene sunt respectate;

| D. | întrucât faptul că registrele comerțului nu sunt încă interconectate conduce la pierderi economice și probleme pentru toți actorii - nu doar pentru societăți, ci și pentru angajații acestora, pentru consumatori și pentru public - în special în ceea ce privește transparența, eficiența și securitatea juridică; întrucât accesul transfrontalier ușor la informații fiabile și actualizate privind întreprinderile din toate statele membre mărește transparența și siguranța juridică pe piața internă și poate reinstaura încrederea în piețe după criza financiară și economică; |
| --- | --- |

D.

întrucât faptul că registrele comerțului nu sunt încă interconectate conduce la pierderi economice și probleme pentru toți actorii - nu doar pentru societăți, ci și pentru angajații acestora, pentru consumatori și pentru public - în special în ceea ce privește transparența, eficiența și securitatea juridică; întrucât accesul transfrontalier ușor la informații fiabile și actualizate privind întreprinderile din toate statele membre mărește transparența și siguranța juridică pe piața internă și poate reinstaura încrederea în piețe după criza financiară și economică;

| E. | întrucât, începând cu 1 ianuarie 2007, informațiile cuprinse în registrele comerțului sunt stocate electronic și accesibile on-line în toate statele membre; întrucât, deși informațiile relevante referitoare la societățile comerciale sunt disponibile on-line, standardele privind registrele sunt diferite, părțile interesate fiind confruntate cu limbi, condiții de căutare și structuri diferite; |
| --- | --- |

E.

întrucât, începând cu 1 ianuarie 2007, informațiile cuprinse în registrele comerțului sunt stocate electronic și accesibile on-line în toate statele membre; întrucât, deși informațiile relevante referitoare la societățile comerciale sunt disponibile on-line, standardele privind registrele sunt diferite, părțile interesate fiind confruntate cu limbi, condiții de căutare și structuri diferite;

| F. | întrucât conținutul, valoarea informativă și însemnătatea juridică a registrelor individuale sunt diferite și întrucât acest fapt ar putea avea consecințe juridice variabile de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

F.

întrucât conținutul, valoarea informativă și însemnătatea juridică a registrelor individuale sunt diferite și întrucât acest fapt ar putea avea consecințe juridice variabile de la un stat membru la altul;

| G. | întrucât un punct unic de acces la informațiile referitoare la toate societățile comerciale europene ar economisi timp și bani; întrucât, pentru a îndeplini acest obiectiv, ar trebui avută în vedere participarea obligatorie a tuturor statelor membre la acest punct de acces; |
| --- | --- |

G.

întrucât un punct unic de acces la informațiile referitoare la toate societățile comerciale europene ar economisi timp și bani; întrucât, pentru a îndeplini acest obiectiv, ar trebui avută în vedere participarea obligatorie a tuturor statelor membre la acest punct de acces;

| H. | întrucât punctul unic de acces ar trebui să ofere informații de calitate din toate statele membre; întrucât aceste informații trebuie să fie fiabile, actualizate și prezentate într-o formă standard în toate limbile UE; întrucât punctul unic de acces trebuie urmărit activ de către Comisia Europeană; |
| --- | --- |

H.

întrucât punctul unic de acces ar trebui să ofere informații de calitate din toate statele membre; întrucât aceste informații trebuie să fie fiabile, actualizate și prezentate într-o formă standard în toate limbile UE; întrucât punctul unic de acces trebuie urmărit activ de către Comisia Europeană;

| I. | întrucât, în inițiativa sa emblematică „O politică industrială adaptată erei globalizării”, cuprinsă în comunicarea intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii”, Comisia se angajează să „îmbunătățească mediul de afaceri, în special pentru IMM-uri, inclusiv prin reducerea costurilor de tranzacție aferente desfășurării unei activități economice în Europa”; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în inițiativa sa emblematică „O politică industrială adaptată erei globalizării”, cuprinsă în comunicarea intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii”, Comisia se angajează să „îmbunătățească mediul de afaceri, în special pentru IMM-uri, inclusiv prin reducerea costurilor de tranzacție aferente desfășurării unei activități economice în Europa”;

| J. | întrucât, la 25 și 26 mai 2010, Consiliul a adoptat concluzii care subliniază, pe bună dreptate, importanța calității datelor și necesitatea simplificării accesului la informații pentru a spori încrederea părților interesate și succesul activităților de pe piața internă, precum și necesitatea implicării tuturor statelor membre în ceea ce privește garantarea accesului centralizat la informații; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 25 și 26 mai 2010, Consiliul a adoptat concluzii care subliniază, pe bună dreptate, importanța calității datelor și necesitatea simplificării accesului la informații pentru a spori încrederea părților interesate și succesul activităților de pe piața internă, precum și necesitatea implicării tuturor statelor membre în ceea ce privește garantarea accesului centralizat la informații;

| K. | întrucât cooperarea între registrele comerțului este esențială în cazul fuziunilor, al transferurilor de sediu și al procedurilor de insolvență transfrontaliere; întrucât cooperarea este impusă în mod explicit de câteva dintre instrumentele legislative ale dreptului societăților comerciale, cum ar fi Directiva 2005/56/CE, Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 și Regulamentul (CE) nr. 1435/2003; |
| --- | --- |

K.

întrucât cooperarea între registrele comerțului este esențială în cazul fuziunilor, al transferurilor de sediu și al procedurilor de insolvență transfrontaliere; întrucât cooperarea este impusă în mod explicit de câteva dintre instrumentele legislative ale dreptului societăților comerciale, cum ar fi Directiva 2005/56/CE, Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 și Regulamentul (CE) nr. 1435/2003;

| L. | întrucât cerințele de divulgare pentru sucursalele din străinătate, prevăzute de a unsprezecea directivă în materie de drept al societăților comerciale (Directiva 89/666/CEE), presupun, în practică, faptul că o cooperare între registrele comerțului este esențială; întrucât această cooperare nu ar trebui limitată la momentul înființării unei sucursale, ci ar trebui extinsă, astfel încât să asigure, de asemenea, faptul că informațiile relevante sunt corecte și actualizate, pentru a evita discrepanțe între conținutul registrelor ce cuprind detalii cu privire la sucursală și al celor care cuprind detalii privind societatea-mamă; |
| --- | --- |

L.

întrucât cerințele de divulgare pentru sucursalele din străinătate, prevăzute de a unsprezecea directivă în materie de drept al societăților comerciale (Directiva 89/666/CEE), presupun, în practică, faptul că o cooperare între registrele comerțului este esențială; întrucât această cooperare nu ar trebui limitată la momentul înființării unei sucursale, ci ar trebui extinsă, astfel încât să asigure, de asemenea, faptul că informațiile relevante sunt corecte și actualizate, pentru a evita discrepanțe între conținutul registrelor ce cuprind detalii cu privire la sucursală și al celor care cuprind detalii privind societatea-mamă;

| M. | întrucât, odată cu adoptarea statutului societății private europene(COM(2008)0396), numărul cazurilor care necesită cooperare transfrontalieră poate crește semnificativ; |
| --- | --- |

M.

întrucât, odată cu adoptarea statutului societății private europene(COM(2008)0396), numărul cazurilor care necesită cooperare transfrontalieră poate crește semnificativ;

| N. | întrucât sunt deja disponibile mai multe mecanisme de cooperare între registrele comerțului, cum ar fi Registrul European al Comerțului (EBR), proiectul Interoperabilitatea registrelor comerțului din întreaga Europă (BRITE) și Sistemul de informare al pieței interne (IMI); întrucât EBR și BRITE sunt pe bază voluntară și, prin urmare, nu toate statele membre participă la acestea; întrucât, în plus, BRITE nu este decât un proiect de cercetare; |
| --- | --- |

N.

întrucât sunt deja disponibile mai multe mecanisme de cooperare între registrele comerțului, cum ar fi Registrul European al Comerțului (EBR), proiectul Interoperabilitatea registrelor comerțului din întreaga Europă (BRITE) și Sistemul de informare al pieței interne (IMI); întrucât EBR și BRITE sunt pe bază voluntară și, prin urmare, nu toate statele membre participă la acestea; întrucât, în plus, BRITE nu este decât un proiect de cercetare;

| O. | întrucât, în rezoluția sa din 18 decembrie 2008, Parlamentul a salutat ideea creării unui portal e-Justiție; întrucât planul de acțiune 2009-2013 privind e-Justiția europeană prevede integrarea EBR în portalul european e-Justiție, |
| --- | --- |

O.

întrucât, în rezoluția sa din 18 decembrie 2008, Parlamentul a salutat ideea creării unui portal e-Justiție; întrucât planul de acțiune 2009-2013 privind e-Justiția europeană prevede integrarea EBR în portalul european e-Justiție,

| 1. | consideră că utilitatea proiectului, din perspectiva consolidării integrării spațiului economic european, nu se va putea realiza decât în contextul participării tuturor statelor membre și consideră că, în acest scop, participarea obligatorie a tuturor statelor membre ar trebui luată în considerare; |
| --- | --- |

1.

consideră că utilitatea proiectului, din perspectiva consolidării integrării spațiului economic european, nu se va putea realiza decât în contextul participării tuturor statelor membre și consideră că, în acest scop, participarea obligatorie a tuturor statelor membre ar trebui luată în considerare;

| 2. | consideră că ar trebui promovate inițiativele EBR și proiectul BRITE în primul rând și consideră că participarea la acestea ar trebui să fie obligatorie; insistă asupra importanței Sistemului de informare al pieței interne (IMI) pentru o mai bună punerea în aplicare a legislației privind piața internă, având în vedere că s-a dovedit deja a fi un instrument eficace în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale (10) și a Directivei privind serviciile (11); reamintește că toate statele membre folosesc deja sistemul IMI și că acesta ar putea fi extins ca să cuprindă o gamă mai largă de proceduri fără a impune statelor membre efectuarea de investiții importante; |
| --- | --- |

2.

consideră că ar trebui promovate inițiativele EBR și proiectul BRITE în primul rând și consideră că participarea la acestea ar trebui să fie obligatorie; insistă asupra importanței Sistemului de informare al pieței interne (IMI) pentru o mai bună punerea în aplicare a legislației privind piața internă, având în vedere că s-a dovedit deja a fi un instrument eficace în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale (10) și a Directivei privind serviciile (11); reamintește că toate statele membre folosesc deja sistemul IMI și că acesta ar putea fi extins ca să cuprindă o gamă mai largă de proceduri fără a impune statelor membre efectuarea de investiții importante;

| 3. | subliniază faptul că datele cuprinse în registre nu sunt comparabile cu informațiile de natură pur științifică; consideră, din acest motiv, că ar trebui oferit publicului un acces la informații fiabile și actualizate, printr-un punct unic oficial de acces; subliniază că aceasta ar îmbunătăți transparența, eficiența și securitatea juridică, spre beneficiul societăților și al angajaților lor, al consumatorilor și al întregului sistem; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că datele cuprinse în registre nu sunt comparabile cu informațiile de natură pur științifică; consideră, din acest motiv, că ar trebui oferit publicului un acces la informații fiabile și actualizate, printr-un punct unic oficial de acces; subliniază că aceasta ar îmbunătăți transparența, eficiența și securitatea juridică, spre beneficiul societăților și al angajaților lor, al consumatorilor și al întregului sistem;

| 4. | invită Comisia să depună eforturi în vederea integrării tuturor statelor membre în acest viitor punct unic de acces la informații, oferind asistență specializată și resurse suplimentare; solicită Comisiei să analizeze avantajele și dezavantajele aderării obligatorii la acest nou punct unic de acces la informații pentru toate statele membre; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să depună eforturi în vederea integrării tuturor statelor membre în acest viitor punct unic de acces la informații, oferind asistență specializată și resurse suplimentare; solicită Comisiei să analizeze avantajele și dezavantajele aderării obligatorii la acest nou punct unic de acces la informații pentru toate statele membre;

| 5. | subliniază faptul că importanța datelor cuprinse în registrele comerțului poate varia, iar acest fapt poate, la rândul său, implica consecințe juridice, nu doar asupra societăților, ci și asupra angajaților lor și a consumatorilor, care pot varia, în funcție de statul membru în cauză; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că importanța datelor cuprinse în registrele comerțului poate varia, iar acest fapt poate, la rândul său, implica consecințe juridice, nu doar asupra societăților, ci și asupra angajaților lor și a consumatorilor, care pot varia, în funcție de statul membru în cauză;

| 6. | consideră că informațiile referitoare la înregistrarea societăților au importanță și pentru angajați, mai ales în societăți în care se aplică dreptul european al societăților, și anume Regulamentul (CE) nr. 2157/2001, Regulamentul (CE) nr. 1435/2003 și Directiva 2005/56/CE; consideră că aceste informații au, de asemenea, relevanță din perspectiva dispozițiilor Directivei 2003/72/CE (12) și a Directivei 2001/86/CE (13), care prevăd menținerea drepturilor lor anterioare de participare în societățile rezultate; |
| --- | --- |

6.

consideră că informațiile referitoare la înregistrarea societăților au importanță și pentru angajați, mai ales în societăți în care se aplică dreptul european al societăților, și anume Regulamentul (CE) nr. 2157/2001, Regulamentul (CE) nr. 1435/2003 și Directiva 2005/56/CE; consideră că aceste informații au, de asemenea, relevanță din perspectiva dispozițiilor Directivei 2003/72/CE (12) și a Directivei 2001/86/CE (13), care prevăd menținerea drepturilor lor anterioare de participare în societățile rezultate;

| 7. | subliniază, prin urmare, importanța informării utilizatorilor care consultă date cu privire la faptul că însemnătatea juridică și caracterul juridic obligatoriu legate de acestea pot fi diferite în fiecare stat membru; |
| --- | --- |

7.

subliniază, prin urmare, importanța informării utilizatorilor care consultă date cu privire la faptul că însemnătatea juridică și caracterul juridic obligatoriu legate de acestea pot fi diferite în fiecare stat membru;

| 8. | subliniază faptul că, în raportul dintre societatea-mamă și sucursale, o mai bună interconectare automatizată ar facilita schimbul de înregistrări; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că, în raportul dintre societatea-mamă și sucursale, o mai bună interconectare automatizată ar facilita schimbul de înregistrări;

| 9. | este conștient de faptul că conținuturile înregistrărilor nu dau întotdeauna dovadă de suficientă coerență; |
| --- | --- |

9.

este conștient de faptul că conținuturile înregistrărilor nu dau întotdeauna dovadă de suficientă coerență;

| 10. | consideră drept esențială, pentru funcționarea adecvată a pieței interne, punerea la dispoziția opiniei publice a unor informații oficiale și fiabile privind societățile comerciale ce tranzacționează în cadrul UE; salută, în acest context, Cartea verde a Comisiei privind interconectarea registrelor comerțului; |
| --- | --- |

10.

consideră drept esențială, pentru funcționarea adecvată a pieței interne, punerea la dispoziția opiniei publice a unor informații oficiale și fiabile privind societățile comerciale ce tranzacționează în cadrul UE; salută, în acest context, Cartea verde a Comisiei privind interconectarea registrelor comerțului;

| 11. | constată că o mai mare transparență pe piața internă ar putea conduce la creșterea investițiilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

11.

constată că o mai mare transparență pe piața internă ar putea conduce la creșterea investițiilor transfrontaliere;

| 12. | își exprimă convingerea că accesul îmbunătățit și ușor la informații este necesar pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii, care constituie un element-cheie în structura fundamentală a economiei europene și forța motrice principală în crearea de locuri de muncă, creșterea economică și coeziunea socială din Europa, deoarece sprijină reducerea sarcinilor administrative ale acestor întreprinderilor; |
| --- | --- |

12.

își exprimă convingerea că accesul îmbunătățit și ușor la informații este necesar pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii, care constituie un element-cheie în structura fundamentală a economiei europene și forța motrice principală în crearea de locuri de muncă, creșterea economică și coeziunea socială din Europa, deoarece sprijină reducerea sarcinilor administrative ale acestor întreprinderilor;

| 13. | subliniază faptul că accesul ușor la date fiabile privind fuziunile, transferurile de sedii sau alte proceduri transfrontaliere este indispensabil pentru societățile europene și va spori în continuare competitivitatea pieței interne și fluiditatea acesteia, prin consolidarea principalelor sale libertăți, mai exact libera circulație a capitalurilor, serviciilor și persoanelor; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că accesul ușor la date fiabile privind fuziunile, transferurile de sedii sau alte proceduri transfrontaliere este indispensabil pentru societățile europene și va spori în continuare competitivitatea pieței interne și fluiditatea acesteia, prin consolidarea principalelor sale libertăți, mai exact libera circulație a capitalurilor, serviciilor și persoanelor;

| 14. | consideră că orice strategie pentru ieșirea din criză și îmbunătățirea funcționării pieței unice trebuie să implice un grad mai mare de transparență și de cooperare în cadrul mecanismelor transfrontaliere, ceea ce va spori încrederea celor 500 de milioane de consumatori din Europa; |
| --- | --- |

14.

consideră că orice strategie pentru ieșirea din criză și îmbunătățirea funcționării pieței unice trebuie să implice un grad mai mare de transparență și de cooperare în cadrul mecanismelor transfrontaliere, ceea ce va spori încrederea celor 500 de milioane de consumatori din Europa;

| 15. | recunoaște eforturile întreprinse în cadrul diferitelor inițiative și mecanisme de cooperare; |
| --- | --- |

15.

recunoaște eforturile întreprinse în cadrul diferitelor inițiative și mecanisme de cooperare;

| 16. | subliniază, cu toate acestea, necesitatea adoptării unor măsuri suplimentare, precum și faptul că transparența pieței presupune, pe de o parte, un acces facil la datele cuprinse în registrele comerțului din cele 27 de state membre printr-un punct unic de acces care să fie monitorizat în mod activ și, pe de altă parte, ca acestea să fie fiabile, actualizate și prezentate într-un format standard și în toate limbile oficiale ale UE; consideră, în primul rând, că ar trebui evaluat în ce măsură aceasta ar implica costuri suplimentare de traducere și că, în acest scop, ar trebui avută în vedere participarea obligatorie a tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

16.

subliniază, cu toate acestea, necesitatea adoptării unor măsuri suplimentare, precum și faptul că transparența pieței presupune, pe de o parte, un acces facil la datele cuprinse în registrele comerțului din cele 27 de state membre printr-un punct unic de acces care să fie monitorizat în mod activ și, pe de altă parte, ca acestea să fie fiabile, actualizate și prezentate într-un format standard și în toate limbile oficiale ale UE; consideră, în primul rând, că ar trebui evaluat în ce măsură aceasta ar implica costuri suplimentare de traducere și că, în acest scop, ar trebui avută în vedere participarea obligatorie a tuturor statelor membre;

| 17. | solicită să fie asigurate modalități eficace de aducere la cunoștința publicului a existenței acestui punct unic de acces, astfel încât toate părțile interesate să-l poată utiliza pentru a obține informații clare și fiabile privind întreprinderile europene; |
| --- | --- |

17.

solicită să fie asigurate modalități eficace de aducere la cunoștința publicului a existenței acestui punct unic de acces, astfel încât toate părțile interesate să-l poată utiliza pentru a obține informații clare și fiabile privind întreprinderile europene;

| 18. | subliniază că Grupul la nivel înalt al părților interesate independente privind costurile administrative (Grupul Stoiber) a atras atenția asupra faptului că o facilitare a accesului electronic transfrontalier la informațiile referitoare la societățile comerciale ar putea conduce la eventuale economii anuale de peste 160 de milioane EUR; |
| --- | --- |

18.

subliniază că Grupul la nivel înalt al părților interesate independente privind costurile administrative (Grupul Stoiber) a atras atenția asupra faptului că o facilitare a accesului electronic transfrontalier la informațiile referitoare la societățile comerciale ar putea conduce la eventuale economii anuale de peste 160 de milioane EUR;

| 19. | subliniază importanța accesului la informații privind întreprinderile europene, în special în ceea ce privește Directiva privind serviciile și Statutul societății private europene, în curs; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța accesului la informații privind întreprinderile europene, în special în ceea ce privește Directiva privind serviciile și Statutul societății private europene, în curs;

| 20. | subliniază totuși faptul că măsurile adoptate nu ar trebui să impună sarcini administrative suplimentare asupra societăților comerciale, în special asupra IMM-urilor; |
| --- | --- |

20.

subliniază totuși faptul că măsurile adoptate nu ar trebui să impună sarcini administrative suplimentare asupra societăților comerciale, în special asupra IMM-urilor;

| 21. | așteaptă cu interes lansarea portalului e-Justiție, care ar trebui să fie ușor de utilizat și accesibil cetățenilor, societăților comerciale, practicienilor din domeniul dreptului și autorităților din sistemul judiciar; sprijină ideea integrării EBR în acest portal; |
| --- | --- |

21.

așteaptă cu interes lansarea portalului e-Justiție, care ar trebui să fie ușor de utilizat și accesibil cetățenilor, societăților comerciale, practicienilor din domeniul dreptului și autorităților din sistemul judiciar; sprijină ideea integrării EBR în acest portal;

| 22. | accentuează importanța fuziunii avansate a datelor și sistemelor BRITE, IMI și EBR pentru a pune în practică un singur punct de acces la informații pentru actorii și consumatorii pe piața internă, reducând costurile tranzacțiilor atât pentru producători, cât și pentru consumatori prin concentrarea informațiilor într-un singur loc, și pentru a dezvolta astfel comerțul transfrontalier, în special comerțul electronic transfrontalier, și creșterea economică în Uniune; |
| --- | --- |

22.

accentuează importanța fuziunii avansate a datelor și sistemelor BRITE, IMI și EBR pentru a pune în practică un singur punct de acces la informații pentru actorii și consumatorii pe piața internă, reducând costurile tranzacțiilor atât pentru producători, cât și pentru consumatori prin concentrarea informațiilor într-un singur loc, și pentru a dezvolta astfel comerțul transfrontalier, în special comerțul electronic transfrontalier, și creșterea economică în Uniune;

| 23. | sprijină instituirea, în prealabil, a unor mecanisme obligatorii de cooperare între registre, în special în ceea ce privește actualizarea periodică a datelor ce trebuie făcute publice și care vizează sucursalele din străinătate; recomandă ca aspectele practice care implică cooperare să fie clarificate în cuprinsul unui acord administrativ între statele membre și/sau registrele comerțului corespunzătoare; |
| --- | --- |

23.

sprijină instituirea, în prealabil, a unor mecanisme obligatorii de cooperare între registre, în special în ceea ce privește actualizarea periodică a datelor ce trebuie făcute publice și care vizează sucursalele din străinătate; recomandă ca aspectele practice care implică cooperare să fie clarificate în cuprinsul unui acord administrativ între statele membre și/sau registrele comerțului corespunzătoare;

| 24. | consideră că o conectare a rețelei registrelor comerțului la rețeaua electronică ce a fost creată în baza Directivei privind transparența va asigura accesul facil la informații juridice și financiare referitoare la societățile comerciale cotate la bursă, precum și o valoare adăugată pentru investitori; |
| --- | --- |

24.

consideră că o conectare a rețelei registrelor comerțului la rețeaua electronică ce a fost creată în baza Directivei privind transparența va asigura accesul facil la informații juridice și financiare referitoare la societățile comerciale cotate la bursă, precum și o valoare adăugată pentru investitori;

| 25. | insistă că o soluție europeană trebuie să garanteze cetățenilor și întreprinderilor o protecție adecvată a datelor personale și a celor comerciale pentru a preîntâmpina utilizarea abuzivă a datelor și a garanta certitudinea juridică în cazul datelor care trebuie protejate; |
| --- | --- |

25.

insistă că o soluție europeană trebuie să garanteze cetățenilor și întreprinderilor o protecție adecvată a datelor personale și a celor comerciale pentru a preîntâmpina utilizarea abuzivă a datelor și a garanta certitudinea juridică în cazul datelor care trebuie protejate;

| 26. | subliniază faptul că o soluție europeană integrată trebuie să țină seama în special de măsura în care registrele naționale și cele europene existente care acoperă anumite sectoare ar putea fi desființate, adaptate sau contopite, pentru a evita suprapunerile în vederea reducerii birocrației și a asigurării clarității și simplității; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că o soluție europeană integrată trebuie să țină seama în special de măsura în care registrele naționale și cele europene existente care acoperă anumite sectoare ar putea fi desființate, adaptate sau contopite, pentru a evita suprapunerile în vederea reducerii birocrației și a asigurării clarității și simplității;

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 65, 14.3.1968, p. 8.

(2)  JO L 221, 4.9.2003, p. 13.

(3)  JO L 395, 30.12.1989, p. 36.

(4)  JO L 390, 31.12.2004, p. 38.

(5)  JO L 310, 25.11.2005, p. 1.

(6)  JO L 294, 10.11.2001, p. 1.

(7)  JO L 207, 18.8.2003, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0637.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0238.

(10)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22).

(11)  Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile pe piața internă (JO L 376, 27.12.2006, p. 36).

(12)  Directiva nr. 2003/72/CE a Consiliului din 22 iulie 2003 de completare a statutului societății cooperative europene în legătură cu participarea lucrătorilor, JO L 207, 18.8.2003, p. 25.

(13)  Directiva 2001/86/CE a Consiliului din 8 octombrie 2001 de completare a statutului societății europene în ceea ce privește implicarea lucrătorilor (JO L 294, 10.11.2001, p. 22).

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/6

---

Marți, 7 septembrie 2010Dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile

P7_TA(2010)0299

Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (2010/2010(INI))

2011/C 308 E/02

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Integrarea dezvoltării durabile în politicile UE: raport de analiză pe anul 2009 a Strategiei de dezvoltare durabilă a Uniunii Europene” (COM(2009)0400),

având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (COM(2010)0193),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 106/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind un program comunitar de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou (1),

având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (2),

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (3),

având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2009)0147) și Rezoluția sa din 6 mai 2010 referitoare la aceasta (4),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Ecologizarea transporturilor” (COM(2008)0433),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategie pentru punere în aplicare a internalizării costurilor externe” (COM(2008)0435),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O politică energetică pentru Europa” (COM(2007)0001),

având în vedere concluziile Consiliului European din 10/11 decembrie 2009, în special punctele 21-24,

având în vedere Raportul Președinției Consiliului privind revizuirea Strategiei UE de dezvoltare durabilă - 2009 (5),

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la CCONUSC,

având în vedere documentul IPCC din 2007 intitulat „Schimbările climatice 2007: raport de sinteză, contribuțiile grupurilor de lucru I, II și III la cel de-al patrulea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice”,

având în vedere Raportul Stern din 2006 privind aspectele economice ale schimbărilor climatice,

având în vedere inițiativa din 2008 a UNEP, OIM, IOE și ITUC intitulată „Locuri de muncă ecologice: pentru o muncă decentă într-o lume durabilă, cu emisii scăzute de carbon”,

având în vedere nota documentară a OIM intitulată „Provocările globale ale dezvoltării durabile: strategii pentru locuri de muncă ecologice”, prezentată la Conferința ministerială G8 privind piața muncii și ocuparea forței de muncă desfășurată la Niigata, Japonia, în perioada 11 - 13 mai 2008,

având în vedere Declarația OCDE privind creșterea ecologică, adoptată în cadrul reuniunii Consiliului ministerial desfășurate la 25 iunie 2009, precum și actuala sa strategie privind creșterea ecologică,

având în vedere Raportul din 2009 al Greenpeace și al Consiliului european pentru energie regenerabilă (EREC) intitulat „Să lucrăm pentru climă: energia regenerabilă și revoluția locurilor de muncă ecologice”,

având în vedere Raportul din 2007 al Confederației europene a sindicatelor (ETUC) și al Agenției pentru dezvoltare socială intitulat „Schimbările climatice și ocuparea forței de muncă: impactul schimbărilor climatice și al măsurilor de reducere a emisiilor de CO2 asupra ocupării forței de muncă în UE-25 până în 2030”,

având în vedere numărul 156 al publicației „Ruhr Economic Papers”, intitulat „Consecințe economice ale promovării tehnologiilor care folosesc surse regenerabile de energie, experiența germană”,

având în vedere publicația CEPOS intitulată „Energia eoliană, cazul Danemarcei”,

având în vedere publicația Universității Rey Juan Carlos intitulată „Studiu privind efectele ajutorului public acordat surselor regenerabile de energie asupra ocupării forței de muncă”,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2007 privind achiziția înainte de comercializare (COM(2007)0799),

având în vedere Raportul Comisiei intitulat „Ocuparea forței de muncă în Europa 2009”, în special capitolul 3: „Schimbările climatice și efectele pe piața muncii”,

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un plan european de redresare economică” (COM(2008)0800) și Rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la aceasta (6),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Stimularea redresării economice europene” (COM(2009)0114),

având în vedere studiul comun al partenerilor sociali europeni intitulat „Provocările majore cu care se confruntă piețele europene ale muncii”, din 18 octombrie 2007,

având în vedere „Cadrul de acțiune pentru dezvoltarea competențelor și calificărilor pe tot parcursul vieții” elaborat în 2002 de partenerii sociali europeni,

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Noi competențe pentru noi locuri de muncă: să anticipăm și să răspundem cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe” (COM(2008)0868), precum și raportul din februarie 2010 al grupului de experți, intitulat „Noi competențe pentru noi locuri de muncă: să acționăm acum”,

având în vedere studiul din 2009 al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (CEDEFOP) intitulat „Necesitățile viitoare în materie de competențe pentru economia ecologică”,

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0234/2010),

| A. | întrucât, în 2009, Consiliul European a consacrat dezvoltarea durabilă ca obiectiv central al Tratatului de la Lisabona; întrucât abordarea integrată a aspectelor economice, sociale și ecologice, intensificarea dialogului social, consolidarea responsabilității sociale a întreprinderilor, precum și principiul precauției și cel conform căruia poluatorul plătește se numără printre orientările strategiei pentru dezvoltare durabilă a UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în 2009, Consiliul European a consacrat dezvoltarea durabilă ca obiectiv central al Tratatului de la Lisabona; întrucât abordarea integrată a aspectelor economice, sociale și ecologice, intensificarea dialogului social, consolidarea responsabilității sociale a întreprinderilor, precum și principiul precauției și cel conform căruia poluatorul plătește se numără printre orientările strategiei pentru dezvoltare durabilă a UE;

| B. | întrucât una dintre prioritățile strategiei Europa 2020 este promovarea unei economii sociale, ecologice și competitive care să utilizeze eficient resursele; |
| --- | --- |

B.

întrucât una dintre prioritățile strategiei Europa 2020 este promovarea unei economii sociale, ecologice și competitive care să utilizeze eficient resursele;

| C. | întrucât țările industrializate ar trebui, potrivit Acordului de la Copenhaga, să își reducă, până în 2050, emisiile de CO2 cu 80-90 % comparativ cu nivelurile din 1990; |
| --- | --- |

C.

întrucât țările industrializate ar trebui, potrivit Acordului de la Copenhaga, să își reducă, până în 2050, emisiile de CO2 cu 80-90 % comparativ cu nivelurile din 1990;

| D. | întrucât schimbările climatice din Europa afectează în mod diferit regiunile, iar, potrivit unui studiu al Comisiei (7), regiunile din sudul și estul Europei, în care trăiește peste o treime din populația UE, sunt expuse în mod special presiunii schimbărilor climatice; întrucât cele mai vulnerabile grupuri de populație sunt afectate cel mai puternic și, astfel, pot apărea dezechilibre regionale și sociale mai pronunțate; |
| --- | --- |

D.

întrucât schimbările climatice din Europa afectează în mod diferit regiunile, iar, potrivit unui studiu al Comisiei (7), regiunile din sudul și estul Europei, în care trăiește peste o treime din populația UE, sunt expuse în mod special presiunii schimbărilor climatice; întrucât cele mai vulnerabile grupuri de populație sunt afectate cel mai puternic și, astfel, pot apărea dezechilibre regionale și sociale mai pronunțate;

| E. | întrucât trecerea la o economie mai durabilă are efecte pozitive variate asupra diferitelor sectoare, ducând la crearea, înlocuirea sau dispariția parțială a unor locuri de muncă; întrucât toate locurile de muncă ar trebui adaptate la o modalitate durabilă de activitate și producție care să utilizeze eficient resursele, iar nevoia cea mai mare de adaptare vizează astfel relațiile de muncă deja existente, fiind de dorit raporturi de muncă flexibile; |
| --- | --- |

E.

întrucât trecerea la o economie mai durabilă are efecte pozitive variate asupra diferitelor sectoare, ducând la crearea, înlocuirea sau dispariția parțială a unor locuri de muncă; întrucât toate locurile de muncă ar trebui adaptate la o modalitate durabilă de activitate și producție care să utilizeze eficient resursele, iar nevoia cea mai mare de adaptare vizează astfel relațiile de muncă deja existente, fiind de dorit raporturi de muncă flexibile;

| F. | întrucât cifrele din Cartea verde privind schimbările demografice (COM(2005)0094) arată că populația de vârstă activă a UE va scădea cu 20,8 milioane (6,8 %) între 2005 și 2030 și întrucât numărul de persoane cu vârsta peste 60 de ani crește în prezent de două ori mai repede decât înainte de 2007 – cu aproximativ două milioane pe an, în comparație cu creșterea anterioară de un milion pe an; |
| --- | --- |

F.

întrucât cifrele din Cartea verde privind schimbările demografice (COM(2005)0094) arată că populația de vârstă activă a UE va scădea cu 20,8 milioane (6,8 %) între 2005 și 2030 și întrucât numărul de persoane cu vârsta peste 60 de ani crește în prezent de două ori mai repede decât înainte de 2007 – cu aproximativ două milioane pe an, în comparație cu creșterea anterioară de un milion pe an;

| G. | întrucât aceste schimbări ar putea duce la o stabilizare a ocupării forței de muncă și la creșterea numărului locurilor de muncă, cu un impact considerabil; întrucât acolo unde au fost realizate condiții-cadru fiabile se înregistrează o ameliorare constantă a posibilităților de angajare și a securității locurilor de muncă, care este stabilizată prin creșterea exporturilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât aceste schimbări ar putea duce la o stabilizare a ocupării forței de muncă și la creșterea numărului locurilor de muncă, cu un impact considerabil; întrucât acolo unde au fost realizate condiții-cadru fiabile se înregistrează o ameliorare constantă a posibilităților de angajare și a securității locurilor de muncă, care este stabilizată prin creșterea exporturilor;

| H. | întrucât creșterea economică necesară și beneficiile la care conduce aceasta în domeniul ocupării forței de muncă într-o economie bazată pe inovare nu se pot realiza decât dacă cercetătorii și întreprinderile europene sunt în măsură să transforme rezultatele cercetării în produse comerciale; întrucât Tabloul de bord al inovării gestionat de Comisie indică un decalaj de 30 % față de SUA și 40 % față de Japonia în ceea ce privește inovarea; |
| --- | --- |

H.

întrucât creșterea economică necesară și beneficiile la care conduce aceasta în domeniul ocupării forței de muncă într-o economie bazată pe inovare nu se pot realiza decât dacă cercetătorii și întreprinderile europene sunt în măsură să transforme rezultatele cercetării în produse comerciale; întrucât Tabloul de bord al inovării gestionat de Comisie indică un decalaj de 30 % față de SUA și 40 % față de Japonia în ceea ce privește inovarea;

| I. | întrucât în anumite sectoare noi nu există încă structurile dialogului social; întrucât în anumite sectoare noi nu există acorduri colective sau cele existente nu sunt aplicate și nu există nici coduri profesionale; întrucât toate sectoarele sunt expuse unei presiuni concurențiale ridicate; întrucât, în regiunile cu o rată ridicată a șomajului, presiunea de a accepta condiții de lucru precare este ridicată; |
| --- | --- |

I.

întrucât în anumite sectoare noi nu există încă structurile dialogului social; întrucât în anumite sectoare noi nu există acorduri colective sau cele existente nu sunt aplicate și nu există nici coduri profesionale; întrucât toate sectoarele sunt expuse unei presiuni concurențiale ridicate; întrucât, în regiunile cu o rată ridicată a șomajului, presiunea de a accepta condiții de lucru precare este ridicată;

| J. | întrucât pe parcursul ultimelor două decenii a apărut pe piața europeană a muncii o lipsă de siguranță a locurilor de muncă pe termen lung, tinerii, în special, văzându-se din ce în ce mai mult în situația de a lucra cu contracte pe termen scurt în condiții de muncă mai puțin avantajoase; întrucât noile locuri de muncă create în aceste condiții nu pot fi considerate durabile, iar aceste deficiențe structurale trebuie abordate în contextul unor obiective de dezvoltare a potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile; |
| --- | --- |

J.

întrucât pe parcursul ultimelor două decenii a apărut pe piața europeană a muncii o lipsă de siguranță a locurilor de muncă pe termen lung, tinerii, în special, văzându-se din ce în ce mai mult în situația de a lucra cu contracte pe termen scurt în condiții de muncă mai puțin avantajoase; întrucât noile locuri de muncă create în aceste condiții nu pot fi considerate durabile, iar aceste deficiențe structurale trebuie abordate în contextul unor obiective de dezvoltare a potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile;

| K. | întrucât tranziția la o nouă economie durabilă nu ar trebui să fie utilizată ca pretext pentru a exclude de pe piața muncii lucrătorii cei mai vulnerabili și mai puțin calificați; întrucât, în consecință, trebuie evitat efectul unor practici de selectare a celor mai buni, ale căror prime victime ar fi lucrătorii cel mai puțin calificați; |
| --- | --- |

K.

întrucât tranziția la o nouă economie durabilă nu ar trebui să fie utilizată ca pretext pentru a exclude de pe piața muncii lucrătorii cei mai vulnerabili și mai puțin calificați; întrucât, în consecință, trebuie evitat efectul unor practici de selectare a celor mai buni, ale căror prime victime ar fi lucrătorii cel mai puțin calificați;

| L. | întrucât egalitatea de gen este consacrată ca unul dintre obiectivele Tratatului de la Lisabona și ca unul dintre Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului; întrucât femeile sunt slab reprezentate în diferite sectoare și din acest motiv nu pot profita în egală măsură de creșterea ocupării forței de muncă generată de noua economie durabilă; |
| --- | --- |

L.

întrucât egalitatea de gen este consacrată ca unul dintre obiectivele Tratatului de la Lisabona și ca unul dintre Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului; întrucât femeile sunt slab reprezentate în diferite sectoare și din acest motiv nu pot profita în egală măsură de creșterea ocupării forței de muncă generată de noua economie durabilă;

| M. | întrucât o nouă economie va lua naștere într-o societate în curs de îmbătrânire, cu o forță de muncă din ce în ce mai redusă, făcând astfel necesară atragerea mai multor femei pentru a presta activități remunerate, prin adaptarea organizării muncii și pregătirea angajatorilor din toate sectoarele, în vederea unei forțe de muncă mai diverse; |
| --- | --- |

M.

întrucât o nouă economie va lua naștere într-o societate în curs de îmbătrânire, cu o forță de muncă din ce în ce mai redusă, făcând astfel necesară atragerea mai multor femei pentru a presta activități remunerate, prin adaptarea organizării muncii și pregătirea angajatorilor din toate sectoarele, în vederea unei forțe de muncă mai diverse;

| N. | întrucât, conform unor studii recente, prezența femeilor la toate nivelurile de responsabilitate aduce un plus de valoare companiilor, mai ales în ceea ce privește performanța economică; |
| --- | --- |

N.

întrucât, conform unor studii recente, prezența femeilor la toate nivelurile de responsabilitate aduce un plus de valoare companiilor, mai ales în ceea ce privește performanța economică;

| O. | întrucât femeile obțin cea mai mare parte a diplomelor universitare în UE și sunt majoritare la cursurile de afaceri, management și de drept, dar rămân minoritare la nivelul pozițiilor de conducere din firme și organisme publice; |
| --- | --- |

O.

întrucât femeile obțin cea mai mare parte a diplomelor universitare în UE și sunt majoritare la cursurile de afaceri, management și de drept, dar rămân minoritare la nivelul pozițiilor de conducere din firme și organisme publice;

| P. | întrucât, mai ales datorită stereotipurilor sexiste care există în educație și în societate, femeile sunt subreprezentate în domenii care sunt considerate în mod greșit „masculine”, cum ar fi tehnologia informațiilor, inginerie, fizică și ocupații tehnice, cum ar fi cele de mecanic și de zidar; |
| --- | --- |

P.

întrucât, mai ales datorită stereotipurilor sexiste care există în educație și în societate, femeile sunt subreprezentate în domenii care sunt considerate în mod greșit „masculine”, cum ar fi tehnologia informațiilor, inginerie, fizică și ocupații tehnice, cum ar fi cele de mecanic și de zidar;

| Q. | întrucât rata șomajului este în creștere în rândul lucrătorilor mai în vârstă, care se confruntă cu o problemă acută de excluziune socială după vârsta de 55 de ani și întrucât, în ciuda progreselor realizate în cursul deceniului trecut, doar puțin mai mult de o treime dintre femeile cu vârste cuprinse între 55 și 64 de ani aveau o slujbă în 2008, în timp ce 55 % dintre bărbații din această grupă de vârstă erau încadrați în muncă, |
| --- | --- |

Q.

întrucât rata șomajului este în creștere în rândul lucrătorilor mai în vârstă, care se confruntă cu o problemă acută de excluziune socială după vârsta de 55 de ani și întrucât, în ciuda progreselor realizate în cursul deceniului trecut, doar puțin mai mult de o treime dintre femeile cu vârste cuprinse între 55 și 64 de ani aveau o slujbă în 2008, în timp ce 55 % dintre bărbații din această grupă de vârstă erau încadrați în muncă,

Strategia de creare de locuri de muncă pentru o nouă economie durabilă

| 1. | consideră că dezvoltarea durabilă se bazează pe o viziune pe termen lung, în care creșterea economică, coeziunea socială și protecția mediului merg mână în mână și se sprijină reciproc; subliniază potențialul creării de locuri de muncă ecologice în cadrul unei economii durabile; |
| --- | --- |

1.

consideră că dezvoltarea durabilă se bazează pe o viziune pe termen lung, în care creșterea economică, coeziunea socială și protecția mediului merg mână în mână și se sprijină reciproc; subliniază potențialul creării de locuri de muncă ecologice în cadrul unei economii durabile;

| 2. | consideră că economia post-criză reprezintă o oportunitate reală pentru o dezvoltare durabilă bazată pe justiție socială și ecoeficiență; ia act de faptul că transformarea economiilor europene din economii poluante în economii ecoeficiente va duce la schimbări majore în ceea ce privește producția, distribuția și consumul, iar acest lucru ar trebui valorificat pentru a realiza progrese către o durabilitate veritabilă, fără a pune în pericol prosperitatea sau locurile de muncă; consideră că tranziția către o economie bazată pe energii nepoluante trebuie privită ca o oportunitate de a investi în dezvoltare durabilă, nu doar ca un cost pentru bugetele publice și private; |
| --- | --- |

2.

consideră că economia post-criză reprezintă o oportunitate reală pentru o dezvoltare durabilă bazată pe justiție socială și ecoeficiență; ia act de faptul că transformarea economiilor europene din economii poluante în economii ecoeficiente va duce la schimbări majore în ceea ce privește producția, distribuția și consumul, iar acest lucru ar trebui valorificat pentru a realiza progrese către o durabilitate veritabilă, fără a pune în pericol prosperitatea sau locurile de muncă; consideră că tranziția către o economie bazată pe energii nepoluante trebuie privită ca o oportunitate de a investi în dezvoltare durabilă, nu doar ca un cost pentru bugetele publice și private;

| 3. | subliniază importanța măsurilor de promovare a creșterii economice și a ocupării forței de muncă în zonele rurale pentru a combate depopularea zonelor rurale; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța măsurilor de promovare a creșterii economice și a ocupării forței de muncă în zonele rurale pentru a combate depopularea zonelor rurale;

| 4. | consideră că este necesar ca producția de bunuri și servicii să devină mai durabilă și că investițiile într-o nouă economie durabilă reprezintă un potențial pentru dezvoltarea pieței muncii și noi posibilități de venituri; consideră că bilanțul pozitiv ascunde pierderi în anumite sectoare și că, prin urmare, recalificarea și reconversia ar trebui să fie stimulate; |
| --- | --- |

4.

consideră că este necesar ca producția de bunuri și servicii să devină mai durabilă și că investițiile într-o nouă economie durabilă reprezintă un potențial pentru dezvoltarea pieței muncii și noi posibilități de venituri; consideră că bilanțul pozitiv ascunde pierderi în anumite sectoare și că, prin urmare, recalificarea și reconversia ar trebui să fie stimulate;

| 5. | consideră că actuala criză mondială economică și socială, care a încetinit schimbările în ceea ce privește utilizarea energiei și reducerea emisiilor de carbon, nu ar trebui să împiedice statele membre să facă trecerea către o economie competitivă mai durabilă, cu emisii scăzute de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, ținând seama de faptul că această trecere le face mai puternice, mai puțin dependente de importurile din ce în ce mai scumpe, precum și mai competitive; |
| --- | --- |

5.

consideră că actuala criză mondială economică și socială, care a încetinit schimbările în ceea ce privește utilizarea energiei și reducerea emisiilor de carbon, nu ar trebui să împiedice statele membre să facă trecerea către o economie competitivă mai durabilă, cu emisii scăzute de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, ținând seama de faptul că această trecere le face mai puternice, mai puțin dependente de importurile din ce în ce mai scumpe, precum și mai competitive;

| 6. | consideră că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a internaliza costurile externe; invită Comisia să utilizeze, pentru a atribui costurile, instrumentele existente în acest domeniu (sau, dacă este necesar, să dezvolte noi instrumente) și să se asigure că viitoarele sale propuneri pe această temă reflectă rezultatele obținute; |
| --- | --- |

6.

consideră că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a internaliza costurile externe; invită Comisia să utilizeze, pentru a atribui costurile, instrumentele existente în acest domeniu (sau, dacă este necesar, să dezvolte noi instrumente) și să se asigure că viitoarele sale propuneri pe această temă reflectă rezultatele obținute;

| 7. | consideră că o nouă economie durabilă a UE trebuie să asigure o dezvoltare economică și socială echilibrată; solicită o politică industrială durabilă ambițioasă, cu accent asupra eficienței resurselor; subliniază faptul că economia ecologică trebuie să ofere perspective de locuri de muncă decente, bine plătite, cu accent pe protecția mediului; |
| --- | --- |

7.

consideră că o nouă economie durabilă a UE trebuie să asigure o dezvoltare economică și socială echilibrată; solicită o politică industrială durabilă ambițioasă, cu accent asupra eficienței resurselor; subliniază faptul că economia ecologică trebuie să ofere perspective de locuri de muncă decente, bine plătite, cu accent pe protecția mediului;

| 8. | este ferm convins că politica de mediu bazată pe economia de piață poate deveni motorul creșterii și al ocupării forței de muncă în toate ramurile economiei și subliniază că un set de condiții-cadru previzibile și favorabile investițiilor reprezintă baza care va permite întreprinderilor inovatoare să profite în cel mai înalt grad de aceste oportunități, în beneficiul mediului și al lucrătorilor; |
| --- | --- |

8.

este ferm convins că politica de mediu bazată pe economia de piață poate deveni motorul creșterii și al ocupării forței de muncă în toate ramurile economiei și subliniază că un set de condiții-cadru previzibile și favorabile investițiilor reprezintă baza care va permite întreprinderilor inovatoare să profite în cel mai înalt grad de aceste oportunități, în beneficiul mediului și al lucrătorilor;

| 9. | solicită implicarea sectorului industrial în inovarea de natură ecologică, având în vedere faptul că antreprenorii joacă un rol foarte important în răspândirea pe scară mai largă a inovațiilor ecologice; observă, în acest sens, că informarea antreprenorilor, prin demonstrarea unor noi oportunități de afaceri, va fi crucială pentru succesul strategiilor de dezvoltare a unor economii ce utilizează eficient resursele și a unor industrii durabile; |
| --- | --- |

9.

solicită implicarea sectorului industrial în inovarea de natură ecologică, având în vedere faptul că antreprenorii joacă un rol foarte important în răspândirea pe scară mai largă a inovațiilor ecologice; observă, în acest sens, că informarea antreprenorilor, prin demonstrarea unor noi oportunități de afaceri, va fi crucială pentru succesul strategiilor de dezvoltare a unor economii ce utilizează eficient resursele și a unor industrii durabile;

| 10. | sprijină inițiativa-pilot a Comisiei cuprinsă în strategia Europa 2020 de a realiza acum tranziția către o economie durabilă, de a reduce dependența creșterii economice față de consumul de resurse și energie, de a reduce emisiile cu efecte dăunătoare asupra climei, precum și de a combate, prin urmare, încălzirea globală; salută intenția de a adapta acestui scop condițiile-cadru legislative, instrumentele de stimulare ale economiei de piață, subvențiile și achizițiile publice; regretă totuși faptul că Comisia a pierdut ocazia de a aborda în cadrul strategiei Europa 2020 aspectele legate de potențialul pieței muncii al unei economii durabile; |
| --- | --- |

10.

sprijină inițiativa-pilot a Comisiei cuprinsă în strategia Europa 2020 de a realiza acum tranziția către o economie durabilă, de a reduce dependența creșterii economice față de consumul de resurse și energie, de a reduce emisiile cu efecte dăunătoare asupra climei, precum și de a combate, prin urmare, încălzirea globală; salută intenția de a adapta acestui scop condițiile-cadru legislative, instrumentele de stimulare ale economiei de piață, subvențiile și achizițiile publice; regretă totuși faptul că Comisia a pierdut ocazia de a aborda în cadrul strategiei Europa 2020 aspectele legate de potențialul pieței muncii al unei economii durabile;

| 11. | constată că, pentru a îndeplini obiectivele strategiei Europa 2020 în materie de locuri de muncă și a utiliza potențialul de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile, precum și pentru a ameliora durabilitatea producției de bunuri și servicii, este necesar să se sporească eficiența energetică a locuințelor și a construcțiilor, ponderea energiilor regenerabile, a tehnologiilor ecologice, a transportului și mobilității durabile, a agriculturii, pescuitului și silviculturii durabile, precum și posibilitățile de consiliere prin intermediul serviciilor de mediu, reciclarea, procesele de producție care utilizează în mod eficient resursele și folosirea materialelor în circuit închis; consideră că sectorul prestării de servicii și cel al economiei sociale prezintă, de asemenea, un important potențial de creare de locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

11.

constată că, pentru a îndeplini obiectivele strategiei Europa 2020 în materie de locuri de muncă și a utiliza potențialul de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile, precum și pentru a ameliora durabilitatea producției de bunuri și servicii, este necesar să se sporească eficiența energetică a locuințelor și a construcțiilor, ponderea energiilor regenerabile, a tehnologiilor ecologice, a transportului și mobilității durabile, a agriculturii, pescuitului și silviculturii durabile, precum și posibilitățile de consiliere prin intermediul serviciilor de mediu, reciclarea, procesele de producție care utilizează în mod eficient resursele și folosirea materialelor în circuit închis; consideră că sectorul prestării de servicii și cel al economiei sociale prezintă, de asemenea, un important potențial de creare de locuri de muncă ecologice;

| 12. | subliniază faptul că este important ca sectorul public să dețină un rol exemplar, adoptând standarde progresive pentru achiziții și oferind stimulente și informații, în special în domeniul energiei, al construcției de infrastructuri și echipamente, al transporturilor și comunicațiilor, în vederea creării de locuri de muncă cu drepturi adecvate; invită Comisia și statele membre să promoveze, în special în cazul achizițiilor înainte de comercializare, includerea standardelor de mediu și sociale, precum și clauzele privind participarea locală și întreprinderile care operează într-o economie durabilă și incluzivă, mai ales IMM-urile; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că este important ca sectorul public să dețină un rol exemplar, adoptând standarde progresive pentru achiziții și oferind stimulente și informații, în special în domeniul energiei, al construcției de infrastructuri și echipamente, al transporturilor și comunicațiilor, în vederea creării de locuri de muncă cu drepturi adecvate; invită Comisia și statele membre să promoveze, în special în cazul achizițiilor înainte de comercializare, includerea standardelor de mediu și sociale, precum și clauzele privind participarea locală și întreprinderile care operează într-o economie durabilă și incluzivă, mai ales IMM-urile;

| 13. | îndeamnă statele membre să facă schimb de experiență și de cele mai bune practici în domeniul oportunităților de ocupare a forței de muncă în contextul abordării impactului schimbărilor climatice la nivel economic, social și de mediu; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă statele membre să facă schimb de experiență și de cele mai bune practici în domeniul oportunităților de ocupare a forței de muncă în contextul abordării impactului schimbărilor climatice la nivel economic, social și de mediu;

| 14. | este convins că locurile de muncă ecologice durabile nu trebuie să reprezinte doar un element adițional, ci trebuie ca întreprinderile și societatea în ansamblu să fie organizate în mod durabil; este conștient că nu există o ramură a economiei care să poată fi separată și denumită „protecția mediului” sau „industria mediului”, întrucât activitatea de protecție a mediului este corelată cu numeroase sectoare tradiționale, cum ar fi industriile producătoare, industria construcțiilor și a serviciilor; solicită, prin urmare, adoptarea ca definiție de lucru a definiției OIM, conform căreia toate locurile de muncă care generează dezvoltare durabilă sunt locuri de muncă ecologice durabile; explică faptul că definiția include, pe de o parte, locurile de muncă care contribuie în mod direct la reducerea consumului de energie și de materii prime, la protejarea ecosistemelor și a biodiversității și la diminuarea producției de deșeuri și a poluării aerului și, pe de altă parte, toate locurile de muncă care reduc amprenta ecologică; recunoaște că, din cauza relativității definiției, potențialul creării de locuri de muncă nu poate fi stabilit în mod definitiv; |
| --- | --- |

14.

este convins că locurile de muncă ecologice durabile nu trebuie să reprezinte doar un element adițional, ci trebuie ca întreprinderile și societatea în ansamblu să fie organizate în mod durabil; este conștient că nu există o ramură a economiei care să poată fi separată și denumită „protecția mediului” sau „industria mediului”, întrucât activitatea de protecție a mediului este corelată cu numeroase sectoare tradiționale, cum ar fi industriile producătoare, industria construcțiilor și a serviciilor; solicită, prin urmare, adoptarea ca definiție de lucru a definiției OIM, conform căreia toate locurile de muncă care generează dezvoltare durabilă sunt locuri de muncă ecologice durabile; explică faptul că definiția include, pe de o parte, locurile de muncă care contribuie în mod direct la reducerea consumului de energie și de materii prime, la protejarea ecosistemelor și a biodiversității și la diminuarea producției de deșeuri și a poluării aerului și, pe de altă parte, toate locurile de muncă care reduc amprenta ecologică; recunoaște că, din cauza relativității definiției, potențialul creării de locuri de muncă nu poate fi stabilit în mod definitiv;

| 15. | consideră că sunt necesare mult mai multe activități de cercetare pentru a măsura impactul politicilor de mediu și climatice asupra numărului net de locuri de muncă create; invită Comisia să acorde prioritate acestui domeniu în cadrul celui de-al optulea Program-cadru; |
| --- | --- |

15.

consideră că sunt necesare mult mai multe activități de cercetare pentru a măsura impactul politicilor de mediu și climatice asupra numărului net de locuri de muncă create; invită Comisia să acorde prioritate acestui domeniu în cadrul celui de-al optulea Program-cadru;

| 16. | subliniază faptul că toate locurile de muncă sunt subordonate obiectivului de a promova o dezvoltare durabilă și că modalitățile de lucru și producție ar trebui organizate astfel încât să fie cât mai eficiente din punctul de vedere al consumului de energie, materiale și resurse; subliniază, de asemenea, faptul că această abordare ar trebui să vizeze întreaga linie de distribuție și că impunerea unei distincții între industriile eficiente și cele ineficiente din punctul de vedere al consumului este ilogică, toate industriile putând să devină mai durabile; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că toate locurile de muncă sunt subordonate obiectivului de a promova o dezvoltare durabilă și că modalitățile de lucru și producție ar trebui organizate astfel încât să fie cât mai eficiente din punctul de vedere al consumului de energie, materiale și resurse; subliniază, de asemenea, faptul că această abordare ar trebui să vizeze întreaga linie de distribuție și că impunerea unei distincții între industriile eficiente și cele ineficiente din punctul de vedere al consumului este ilogică, toate industriile putând să devină mai durabile;

| 17. | consideră că este foarte important ca un nou cadru comunitar să dispună de un buget suficient pentru a sprijini cercetarea publică și a pune la dispoziție rezultatele cercetării într-un mod simplu și nebirocratic, astfel încât toate societățile, inclusiv microîntreprinderile și IMM-urile să poată să recurgă la anumite schimbări în ceea ce privește eficiența energetică, utilizarea noilor surse de energie, noile procese de producție și reciclarea, precum și utilizarea mai eficientă a resurselor și crearea de locuri de muncă cu drepturi adecvate; |
| --- | --- |

17.

consideră că este foarte important ca un nou cadru comunitar să dispună de un buget suficient pentru a sprijini cercetarea publică și a pune la dispoziție rezultatele cercetării într-un mod simplu și nebirocratic, astfel încât toate societățile, inclusiv microîntreprinderile și IMM-urile să poată să recurgă la anumite schimbări în ceea ce privește eficiența energetică, utilizarea noilor surse de energie, noile procese de producție și reciclarea, precum și utilizarea mai eficientă a resurselor și crearea de locuri de muncă cu drepturi adecvate;

Optimizarea potențialului de ocupare a forței de muncă

| 18. | solicită elaborarea unei strategii europene pentru ocuparea forței de muncă în scopul realizării unei economii durabile ca parte a strategiei Europa 2020, menite să optimizeze potențialul de creare de locuri de muncă și să se concentreze pe condiții de lucru decente, pe sănătatea și siguranța lucrătorilor, pe cerințele în materie de competențe și pe o tranziție echitabilă din punct de vedere social; subliniază faptul că o economie durabilă trebuie să se caracterizeze prin durabilitate socială, tehnologică, economică și ecologică; subliniază că o astfel de strategie pentru ocuparea durabilă a forței de muncă ar trebui să fie o componentă centrală a orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

18.

solicită elaborarea unei strategii europene pentru ocuparea forței de muncă în scopul realizării unei economii durabile ca parte a strategiei Europa 2020, menite să optimizeze potențialul de creare de locuri de muncă și să se concentreze pe condiții de lucru decente, pe sănătatea și siguranța lucrătorilor, pe cerințele în materie de competențe și pe o tranziție echitabilă din punct de vedere social; subliniază faptul că o economie durabilă trebuie să se caracterizeze prin durabilitate socială, tehnologică, economică și ecologică; subliniază că o astfel de strategie pentru ocuparea durabilă a forței de muncă ar trebui să fie o componentă centrală a orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă;

| 19. | recomandă autorităților regionale să adopte strategii de dezvoltare în concordanță cu obiectivele strategiei Europa 2020 în vederea creării de noi locuri de muncă într-o economie durabilă; |
| --- | --- |

19.

recomandă autorităților regionale să adopte strategii de dezvoltare în concordanță cu obiectivele strategiei Europa 2020 în vederea creării de noi locuri de muncă într-o economie durabilă;

| 20. | solicită Comisiei ca, până în 2011, să propună o strategie care să includă atât măsuri legislative, cât și nelegislative care să promoveze locurile de muncă ecologice, care reprezintă o sursă de dezvoltare și prosperitate pentru toți; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei ca, până în 2011, să propună o strategie care să includă atât măsuri legislative, cât și nelegislative care să promoveze locurile de muncă ecologice, care reprezintă o sursă de dezvoltare și prosperitate pentru toți;

| 21. | subliniază că întreprinderile europene au devenit lideri mondiali în domeniul protecției mediului datorită capacității lor de inovare; este preocupat, totuși, de faptul că activitățile de producție sunt în continuare în mare măsură relocalizate din UE în țări terțe care au standarde de mediu mult mai scăzute; invită Comisia și statele membre să combată acest fenomen în mod prompt și ferm, concentrându-se asupra elaborării unei abordări mondiale, multilaterale, care să asigure faptul că concurența mondială se bazează pe cerințe comparabile; |
| --- | --- |

21.

subliniază că întreprinderile europene au devenit lideri mondiali în domeniul protecției mediului datorită capacității lor de inovare; este preocupat, totuși, de faptul că activitățile de producție sunt în continuare în mare măsură relocalizate din UE în țări terțe care au standarde de mediu mult mai scăzute; invită Comisia și statele membre să combată acest fenomen în mod prompt și ferm, concentrându-se asupra elaborării unei abordări mondiale, multilaterale, care să asigure faptul că concurența mondială se bazează pe cerințe comparabile;

| 22. | subliniază că existența unui cadru stabil, ambițios și pe termen lung este o condiție necesară pentru realizarea întregului potențial de creare de locuri de muncă ecologice; invită Comisia și statele membre să stabilească standardele de mediu și stimulentele financiare care să creeze condițiile-cadru fiabile pentru o perioadă de cel puțin 10 ani și astfel siguranță juridică și de planificare; solicită ca instrumentele financiare existente să fie utilizate pentru a promova durabilitatea și ca unul dintre obiectivele înscrise în perspectivele financiare ale diferitelor fonduri, inclusiv ale fondurilor structurale și ale Fondului de coeziune, să fie sporirea durabilității activității economice și a producției; |
| --- | --- |

22.

subliniază că existența unui cadru stabil, ambițios și pe termen lung este o condiție necesară pentru realizarea întregului potențial de creare de locuri de muncă ecologice; invită Comisia și statele membre să stabilească standardele de mediu și stimulentele financiare care să creeze condițiile-cadru fiabile pentru o perioadă de cel puțin 10 ani și astfel siguranță juridică și de planificare; solicită ca instrumentele financiare existente să fie utilizate pentru a promova durabilitatea și ca unul dintre obiectivele înscrise în perspectivele financiare ale diferitelor fonduri, inclusiv ale fondurilor structurale și ale Fondului de coeziune, să fie sporirea durabilității activității economice și a producției;

| 23. | subliniază, în această privință, importanța conceptului de dezvoltare urbană integrată; subliniază că reconstrucția durabilă a zonelor urbane dezavantajate și-ar putea asuma un rol-pilot; consideră că o condiție prealabilă pentru aceasta o constituie un cadru de politică clar, care include menținerea promovării dimensiunii urbane în cadrul fondurilor structurale; |
| --- | --- |

23.

subliniază, în această privință, importanța conceptului de dezvoltare urbană integrată; subliniază că reconstrucția durabilă a zonelor urbane dezavantajate și-ar putea asuma un rol-pilot; consideră că o condiție prealabilă pentru aceasta o constituie un cadru de politică clar, care include menținerea promovării dimensiunii urbane în cadrul fondurilor structurale;

| 24. | ia act de necesitatea finanțării în cadrul programelor existente pentru a realiza studii focalizate în regiunile cele mai dezavantajate ale UE, astfel încât să se stabilească obiective strategice și să se determine tipul de măsuri necesare pentru a institui condiții favorabile pentru dezvoltarea unor economii locale durabile, cu obiectivele specifice de creare a unor noi locuri de muncă ecologice și a unor măsuri integrate pentru atragerea noilor întreprinderi ecologice și sprijinirea celor deja existente; |
| --- | --- |

24.

ia act de necesitatea finanțării în cadrul programelor existente pentru a realiza studii focalizate în regiunile cele mai dezavantajate ale UE, astfel încât să se stabilească obiective strategice și să se determine tipul de măsuri necesare pentru a institui condiții favorabile pentru dezvoltarea unor economii locale durabile, cu obiectivele specifice de creare a unor noi locuri de muncă ecologice și a unor măsuri integrate pentru atragerea noilor întreprinderi ecologice și sprijinirea celor deja existente;

| 25. | subliniază faptul că unul dintre cele mai utile instrumente pentru realizarea obiectivelor strategice ale convergenței regionale și coeziunii teritoriale îl reprezintă investițiile cu obiective precise în domeniul transformării ecologice a regiunilor dezavantajate ale UE; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că unul dintre cele mai utile instrumente pentru realizarea obiectivelor strategice ale convergenței regionale și coeziunii teritoriale îl reprezintă investițiile cu obiective precise în domeniul transformării ecologice a regiunilor dezavantajate ale UE;

| 26. | subliniază importanța Fondului european de dezvoltare regională (FEDER) în crearea de clustere regionale prin interconectarea cercetării, inovării și infrastructurii la nivel local în cadrul noilor tehnologii, de exemplu, în cazul energiilor regenerabile și al eficienței energetice; subliniază în continuare faptul că, în special în zonele urbane, autoritățile regionale și locale sunt cel mai bine plasate și sunt cele mai în măsură să creeze condițiile necesare în vederea dezvoltării grupurilor de întreprinderi inovatoare; subliniază faptul că prin crearea de clustere se poate stimula în mod decisiv dezvoltarea economică locală și se pot crea noi locuri de muncă în regiunile respective; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța Fondului european de dezvoltare regională (FEDER) în crearea de clustere regionale prin interconectarea cercetării, inovării și infrastructurii la nivel local în cadrul noilor tehnologii, de exemplu, în cazul energiilor regenerabile și al eficienței energetice; subliniază în continuare faptul că, în special în zonele urbane, autoritățile regionale și locale sunt cel mai bine plasate și sunt cele mai în măsură să creeze condițiile necesare în vederea dezvoltării grupurilor de întreprinderi inovatoare; subliniază faptul că prin crearea de clustere se poate stimula în mod decisiv dezvoltarea economică locală și se pot crea noi locuri de muncă în regiunile respective;

| 27. | este conștient de faptul că sistemele de finanțare ale UE, naționale și regionale rămân în continuare extrem de necoordonate și, prin urmare, subliniază necesitatea unei mai bune coordonări la mai multe niveluri între programe și a sprijinirii unei mai mari sinergii între diferitele politici comune care utilizează fonduri structurale, agricole și de dezvoltare rurală, programul-cadru de cercetare și programul-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP) care urmează să fie concepute pentru realizarea unei economii durabile, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; consideră, în ceea ce privește finanțarea în cadrul politicii agricole comune, că ar trebui să se analizeze în continuare tranziția, într-o măsură mai mare, de la mecanismele de ajutor direct spre dezvoltarea rurală și dezvoltarea unei agriculturi durabile din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

27.

este conștient de faptul că sistemele de finanțare ale UE, naționale și regionale rămân în continuare extrem de necoordonate și, prin urmare, subliniază necesitatea unei mai bune coordonări la mai multe niveluri între programe și a sprijinirii unei mai mari sinergii între diferitele politici comune care utilizează fonduri structurale, agricole și de dezvoltare rurală, programul-cadru de cercetare și programul-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP) care urmează să fie concepute pentru realizarea unei economii durabile, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; consideră, în ceea ce privește finanțarea în cadrul politicii agricole comune, că ar trebui să se analizeze în continuare tranziția, într-o măsură mai mare, de la mecanismele de ajutor direct spre dezvoltarea rurală și dezvoltarea unei agriculturi durabile din punct de vedere ecologic;

| 28. | solicită din nou Comisiei și statelor membre să valorifice succesul Fondului pentru reconstrucție și să creeze o nouă inițiativă comunitară, inclusiv proiecte-pilot, pentru reconstrucție în vederea unei noi economii durabile; |
| --- | --- |

28.

solicită din nou Comisiei și statelor membre să valorifice succesul Fondului pentru reconstrucție și să creeze o nouă inițiativă comunitară, inclusiv proiecte-pilot, pentru reconstrucție în vederea unei noi economii durabile;

| 29. | constată că, la punctul 8 din concluziile Consiliului din 21 octombrie 2009, Comisia este invitată să realizeze în mod urgent o revizuire pe sector a subvențiilor care au un impact negativ asupra mediului și care sunt incompatibile cu dezvoltarea durabilă; solicită Comisiei să pună aceste concluzii în aplicare fără întârziere, analizând posibilitățile de realocare bugetară a acestor subvenții în favoarea noilor activități asociate economiei durabile; |
| --- | --- |

29.

constată că, la punctul 8 din concluziile Consiliului din 21 octombrie 2009, Comisia este invitată să realizeze în mod urgent o revizuire pe sector a subvențiilor care au un impact negativ asupra mediului și care sunt incompatibile cu dezvoltarea durabilă; solicită Comisiei să pună aceste concluzii în aplicare fără întârziere, analizând posibilitățile de realocare bugetară a acestor subvenții în favoarea noilor activități asociate economiei durabile;

| 30. | solicită sisteme eficace de finanțare și stimulente fiscale pentru a sprijini IMM-urile să adopte politici de creare de locuri de muncă ecologice și să asigure inovații și procese de producție ecologice; |
| --- | --- |

30.

solicită sisteme eficace de finanțare și stimulente fiscale pentru a sprijini IMM-urile să adopte politici de creare de locuri de muncă ecologice și să asigure inovații și procese de producție ecologice;

| 31. | consideră că legislația propusă și în vigoare a UE în materie de mediu dispune de un potențial considerabil pentru crearea de noi locuri de muncă în domenii precum aerul, solul, apa, energia, serviciile publice, agricultura, transportul, silvicultura și managementul de mediu; invită statele membre să pună în aplicare legislația UE care ar putea duce la noi investiții în tehnologii și locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

31.

consideră că legislația propusă și în vigoare a UE în materie de mediu dispune de un potențial considerabil pentru crearea de noi locuri de muncă în domenii precum aerul, solul, apa, energia, serviciile publice, agricultura, transportul, silvicultura și managementul de mediu; invită statele membre să pună în aplicare legislația UE care ar putea duce la noi investiții în tehnologii și locuri de muncă ecologice;

| 32. | reamintește că sectorul achizițiilor publice reprezintă o mare parte a pieței și ar putea oferi stimulente semnificative pentru constituirea unei economii mai ecologice; solicită, prin urmare, impunerea în cadrul tuturor achizițiilor publice a unor standarde ecologice înalte; |
| --- | --- |

32.

reamintește că sectorul achizițiilor publice reprezintă o mare parte a pieței și ar putea oferi stimulente semnificative pentru constituirea unei economii mai ecologice; solicită, prin urmare, impunerea în cadrul tuturor achizițiilor publice a unor standarde ecologice înalte;

| 33. | invită UE și statele membre să anticipeze schimbările, adică să depășească eșecurile în ceea ce privește informarea și incertitudinile, și să încurajeze sensibilizarea, procesele de învățare socială și schimbările privind modelele de consum; afirmă că este nevoie de stimulente pentru ca întreprinderile să investească mai mult în tehnologii ecologice și că lucrătorii sunt mai dispuși să accepte schimbările dacă acestea duc la mai multe oportunități de angajare și dacă se oferă o plasă de siguranță angajaților; |
| --- | --- |

33.

invită UE și statele membre să anticipeze schimbările, adică să depășească eșecurile în ceea ce privește informarea și incertitudinile, și să încurajeze sensibilizarea, procesele de învățare socială și schimbările privind modelele de consum; afirmă că este nevoie de stimulente pentru ca întreprinderile să investească mai mult în tehnologii ecologice și că lucrătorii sunt mai dispuși să accepte schimbările dacă acestea duc la mai multe oportunități de angajare și dacă se oferă o plasă de siguranță angajaților;

| 34. | subliniază că necesitatea dezvoltării potențialului de creare de locuri de muncă de calitate în cadrul unei noi economii durabile presupune direcționarea inovării înspre găsirea de soluții la principalele provocări cu care se confruntă societatea, printre care se numără șomajul și sărăcia, schimbările climatice, îmbătrânirea populației și diminuarea resurselor; atrage atenția asupra faptului că, pentru promovarea concentrării cunoștințelor diferiților operatori economici publici și privați și în scopul stimulării inovării, este important ca politica industrială și politica în domeniul cercetării să aibă la bază inovarea și grupurile deschise; în acest scop, invită Comisia să dezvolte o platformă tehnologică europeană pentru industriile care consumă puține resurse; |
| --- | --- |

34.

subliniază că necesitatea dezvoltării potențialului de creare de locuri de muncă de calitate în cadrul unei noi economii durabile presupune direcționarea inovării înspre găsirea de soluții la principalele provocări cu care se confruntă societatea, printre care se numără șomajul și sărăcia, schimbările climatice, îmbătrânirea populației și diminuarea resurselor; atrage atenția asupra faptului că, pentru promovarea concentrării cunoștințelor diferiților operatori economici publici și privați și în scopul stimulării inovării, este important ca politica industrială și politica în domeniul cercetării să aibă la bază inovarea și grupurile deschise; în acest scop, invită Comisia să dezvolte o platformă tehnologică europeană pentru industriile care consumă puține resurse;

| 35. | recomandă ca, dacă un stat membru decide să subvenționeze, spre exemplu, creșterea producției de energie eoliană, solară și de bioenergie, nivelul subvențiilor să se bazeze pe o evaluare științifică a datelor empirice și ca subvențiile să ofere posibililor investitori perspective de investiții rezonabile și securitate și solicită să se examineze cu atenție factori precum creșterea netă a numărului de locuri de muncă create prin subvenții, prețul energiei, influența netă asupra emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor poluanți și, astfel, să se urmărească optimizarea creșterii durabilității; |
| --- | --- |

35.

recomandă ca, dacă un stat membru decide să subvenționeze, spre exemplu, creșterea producției de energie eoliană, solară și de bioenergie, nivelul subvențiilor să se bazeze pe o evaluare științifică a datelor empirice și ca subvențiile să ofere posibililor investitori perspective de investiții rezonabile și securitate și solicită să se examineze cu atenție factori precum creșterea netă a numărului de locuri de muncă create prin subvenții, prețul energiei, influența netă asupra emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor poluanți și, astfel, să se urmărească optimizarea creșterii durabilității;

| 36. | constată că nu există un consens general cu privire la opțiunile tehnologice cele mai durabile din punct de vedere ecologic, economic sau social în contextul concurenței mondiale; consideră că trebuie să se țină seama de multe variabile atunci când se compară, spre exemplu, durabilitatea producției de energie folosind morile de vânt, panourile solare fotovoltaice, arderea cărbunelui cu captarea și stocarea dioxidului de carbon, reactoarele nucleare sau alte tehnologii; prin urmare, solicită să se efectueze studii științifice mai riguroase privind acest subiect, comparând cicluri de producție complete, iar toate procesele de producție să utilizeze mai eficient resursele; |
| --- | --- |

36.

constată că nu există un consens general cu privire la opțiunile tehnologice cele mai durabile din punct de vedere ecologic, economic sau social în contextul concurenței mondiale; consideră că trebuie să se țină seama de multe variabile atunci când se compară, spre exemplu, durabilitatea producției de energie folosind morile de vânt, panourile solare fotovoltaice, arderea cărbunelui cu captarea și stocarea dioxidului de carbon, reactoarele nucleare sau alte tehnologii; prin urmare, solicită să se efectueze studii științifice mai riguroase privind acest subiect, comparând cicluri de producție complete, iar toate procesele de producție să utilizeze mai eficient resursele;

Potențialul de creare de locuri de muncă pentru femei și bărbați în noua economie durabilă

| 37. | subliniază că numai prin creșterea participării femeilor la piața muncii din Europa putem să utilizăm integral potențialul de creștere economică și cel de creare de locuri de muncă din noua economie, deoarece reducerea discrepanțelor dintre ratele de angajare ale bărbaților și femeilor a reprezentat jumătate din creșterea generală a ratei de angajare la nivelul Europei, precum și un sfert din creșterea economică anuală începând cu 1995 și deoarece aceasta este o condiție prealabilă pentru asigurarea unei creșteri sustenabile și satisfacerea cerințelor impuse de transformarea ecologică a unei societăți în curs de îmbătrânire; |
| --- | --- |

37.

subliniază că numai prin creșterea participării femeilor la piața muncii din Europa putem să utilizăm integral potențialul de creștere economică și cel de creare de locuri de muncă din noua economie, deoarece reducerea discrepanțelor dintre ratele de angajare ale bărbaților și femeilor a reprezentat jumătate din creșterea generală a ratei de angajare la nivelul Europei, precum și un sfert din creșterea economică anuală începând cu 1995 și deoarece aceasta este o condiție prealabilă pentru asigurarea unei creșteri sustenabile și satisfacerea cerințelor impuse de transformarea ecologică a unei societăți în curs de îmbătrânire;

| 38. | solicită o inițiativă la nivelul UE pentru a sensibiliza angajatorii, mai ales cei din sectoarele dominate în mod tradițional de bărbați, în legătură cu necesitatea și beneficiile unei forțe de muncă mai diverse într-o societate în curs de îmbătrânire și pentru a le oferi instrumente care să-i pregătească pentru mai multă diversitate; |
| --- | --- |

38.

solicită o inițiativă la nivelul UE pentru a sensibiliza angajatorii, mai ales cei din sectoarele dominate în mod tradițional de bărbați, în legătură cu necesitatea și beneficiile unei forțe de muncă mai diverse într-o societate în curs de îmbătrânire și pentru a le oferi instrumente care să-i pregătească pentru mai multă diversitate;

| 39. | invită UE, statele membre și partenerii sociali să combată discriminarea și să promoveze egalitatea de gen într-o economie durabilă, să creeze un mediu de lucru care să atragă și să convingă femeile să rămână în sectoarele respective, să promoveze echilibrul dintre viața profesională și viața de familie prin intermediul unor facilități adecvate și de înaltă calitate de îngrijire a copiilor și al unor condiții de muncă favorabile vieții de familie, să creeze atât oportunități, cât și condiții care să permită femeilor și bărbaților să participe pe piața muncii în condiții de egalitate, să promoveze participarea femeilor în structurile de reprezentare dominate de bărbați, să reducă segmentarea locurilor de muncă și diferențele de salarizare în funcție de gen; |
| --- | --- |

39.

invită UE, statele membre și partenerii sociali să combată discriminarea și să promoveze egalitatea de gen într-o economie durabilă, să creeze un mediu de lucru care să atragă și să convingă femeile să rămână în sectoarele respective, să promoveze echilibrul dintre viața profesională și viața de familie prin intermediul unor facilități adecvate și de înaltă calitate de îngrijire a copiilor și al unor condiții de muncă favorabile vieții de familie, să creeze atât oportunități, cât și condiții care să permită femeilor și bărbaților să participe pe piața muncii în condiții de egalitate, să promoveze participarea femeilor în structurile de reprezentare dominate de bărbați, să reducă segmentarea locurilor de muncă și diferențele de salarizare în funcție de gen;

| 40. | subliniază faptul că investițiile în infrastructura socială oferă o ocazie de modernizare a Europei și de promovare a egalității și pot fi considerate ca o strategie paralelă față de investițiile în tehnologiile ecologice care modernizează infrastructura fizică; prin urmare, consideră că egalitatea de gen ar trebui să fie o prioritate politică și un instrument esențial; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că investițiile în infrastructura socială oferă o ocazie de modernizare a Europei și de promovare a egalității și pot fi considerate ca o strategie paralelă față de investițiile în tehnologiile ecologice care modernizează infrastructura fizică; prin urmare, consideră că egalitatea de gen ar trebui să fie o prioritate politică și un instrument esențial;

| 41. | subliniază că este esențial să se depună eforturi bine orientate pentru a asigura accesul femeilor la educație la toate nivelurile prin combaterea stereotipurilor sexiste și pentru a le oferi formare profesională pe tot parcursul vieții, în vederea eliminării segregării de gen de pe piața muncii; solicită asigurarea unei instruiri adecvate pentru a preveni gradul redus de reprezentare a lucrătoarelor la nivelul locurilor de muncă ecologice, ținând seama că o autoexcludere masivă a femeilor din domeniile științifice și tehnologice ar conduce la o obstrucționare a creșterii și sustenabilității Europei și ar plasa multe tinere talentate și calificate într-o poziție periferică în ceea ce privește angajarea și siguranța economică; |
| --- | --- |

41.

subliniază că este esențial să se depună eforturi bine orientate pentru a asigura accesul femeilor la educație la toate nivelurile prin combaterea stereotipurilor sexiste și pentru a le oferi formare profesională pe tot parcursul vieții, în vederea eliminării segregării de gen de pe piața muncii; solicită asigurarea unei instruiri adecvate pentru a preveni gradul redus de reprezentare a lucrătoarelor la nivelul locurilor de muncă ecologice, ținând seama că o autoexcludere masivă a femeilor din domeniile științifice și tehnologice ar conduce la o obstrucționare a creșterii și sustenabilității Europei și ar plasa multe tinere talentate și calificate într-o poziție periferică în ceea ce privește angajarea și siguranța economică;

| 42. | solicită adoptarea unei inițiative la nivelul UE de atragere a fetelor în profesiile MINT (matematică, informatică, științe naturale și tehnologie) și care să combată stereotipurile ce mai domină încă aceste profesii; subliniază că media și educația au un rol esențial în combaterea acestor stereotipuri; |
| --- | --- |

42.

solicită adoptarea unei inițiative la nivelul UE de atragere a fetelor în profesiile MINT (matematică, informatică, științe naturale și tehnologie) și care să combată stereotipurile ce mai domină încă aceste profesii; subliniază că media și educația au un rol esențial în combaterea acestor stereotipuri;

| 43. | subliniază că tinerele, pe parcursul tranziției de la școală la un loc de muncă, ar trebui orientate către uceniciile în care sunt subreprezentate, acest fapt urmând a fi promovat prin intermediul unei planificări comune a școlilor, universităților, agențiilor și/sau firmelor care oferă cursuri de formare profesională, astfel încât acestea să capete aptitudini și competențe specifice, și la nivel avansat sau de specialist, prin experiența în muncă, lucrând mai degrabă constant, decât sporadic și având o perspectivă; |
| --- | --- |

43.

subliniază că tinerele, pe parcursul tranziției de la școală la un loc de muncă, ar trebui orientate către uceniciile în care sunt subreprezentate, acest fapt urmând a fi promovat prin intermediul unei planificări comune a școlilor, universităților, agențiilor și/sau firmelor care oferă cursuri de formare profesională, astfel încât acestea să capete aptitudini și competențe specifice, și la nivel avansat sau de specialist, prin experiența în muncă, lucrând mai degrabă constant, decât sporadic și având o perspectivă;

| 44. | invită UE și statele membre să acorde mai multă prioritate locurilor de muncă ecologice pentru femei în cadrul programelor Fondului Social European (FSE), ținând seama de faptul că FSE finanțează programe de formare în domenii precum energia regenerabilă și ecoturismul; subliniază faptul că este nevoie de mai multe eforturi pentru a crește rata de participare a femeilor în proiectele susținute prin FSE, care este în prezent mai mică de 10 %; solicită integrarea dimensiunii de gen în bugetul FSE, precum și în cel al planurilor de redresare și al programelor de ajustare structurală, pentru a se asigura că astfel de programe atrag și integrează, în egală măsură, și femeile; |
| --- | --- |

44.

invită UE și statele membre să acorde mai multă prioritate locurilor de muncă ecologice pentru femei în cadrul programelor Fondului Social European (FSE), ținând seama de faptul că FSE finanțează programe de formare în domenii precum energia regenerabilă și ecoturismul; subliniază faptul că este nevoie de mai multe eforturi pentru a crește rata de participare a femeilor în proiectele susținute prin FSE, care este în prezent mai mică de 10 %; solicită integrarea dimensiunii de gen în bugetul FSE, precum și în cel al planurilor de redresare și al programelor de ajustare structurală, pentru a se asigura că astfel de programe atrag și integrează, în egală măsură, și femeile;

| 45. | subliniază că tranziția la o nouă economie nu ar trebui să fie utilizată ca pretext pentru a renunța la diverse măsuri privind egalitatea, ci ar trebui considerată ca o ocazie unică pentru a crește participarea femeilor pe piața muncii din UE, deoarece aceasta este o condiție prealabilă pentru asigurarea unei creșteri durabile, utilizarea la maxim a potențialului de creare de locuri de muncă și întărirea competitivității; |
| --- | --- |

45.

subliniază că tranziția la o nouă economie nu ar trebui să fie utilizată ca pretext pentru a renunța la diverse măsuri privind egalitatea, ci ar trebui considerată ca o ocazie unică pentru a crește participarea femeilor pe piața muncii din UE, deoarece aceasta este o condiție prealabilă pentru asigurarea unei creșteri durabile, utilizarea la maxim a potențialului de creare de locuri de muncă și întărirea competitivității;

Munca decentă

| 46. | invită Comisia ca, dincolo de potențialul creării de locuri de muncă pentru lucrătorii înalt calificați, să acorde o atenție deosebită numeroaselor locuri de muncă care necesită calificare medie sau scăzută din cadrul economiei durabile, precum și lucrătorilor necalificați, dar specializați; invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită acestui aspect în cadrul orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă; invită statele membre să valorifice locurile de muncă din domeniile de calificare medie și scăzută și să asigure condiții de lucru decente pentru acestea; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia ca, dincolo de potențialul creării de locuri de muncă pentru lucrătorii înalt calificați, să acorde o atenție deosebită numeroaselor locuri de muncă care necesită calificare medie sau scăzută din cadrul economiei durabile, precum și lucrătorilor necalificați, dar specializați; invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită acestui aspect în cadrul orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă; invită statele membre să valorifice locurile de muncă din domeniile de calificare medie și scăzută și să asigure condiții de lucru decente pentru acestea;

| 47. | subliniază necesitatea de a acorda o atenție deosebită condițiilor de lucru decente, cerințelor în materie de competențe și unei tranziții echitabile din punct de vedere social; invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să garanteze că o strategie de ocupare a forței de muncă pentru o economie durabilă aduce beneficii tuturor persoanelor din cadrul UE; subliniază necesitatea includerii în cadrul acestei strategii a tuturor tipurilor de locuri de muncă, fie că este vorba de locuri de muncă înalt calificate sau de locuri de muncă slab sau mediu calificate; solicită să se sporească oportunitățile în domeniul educației, al cercetării și al dezvoltării; solicită, în plus, ca în cadrul orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă și al programului „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” al Comisiei să se acorde o atenție deosebită persoanelor cu cel mai redus acces la piața muncii, lucrătorilor celor mai vulnerabili, în special celor cu handicap și celor mai puțin calificați, precum și protejării lor; |
| --- | --- |

47.

subliniază necesitatea de a acorda o atenție deosebită condițiilor de lucru decente, cerințelor în materie de competențe și unei tranziții echitabile din punct de vedere social; invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să garanteze că o strategie de ocupare a forței de muncă pentru o economie durabilă aduce beneficii tuturor persoanelor din cadrul UE; subliniază necesitatea includerii în cadrul acestei strategii a tuturor tipurilor de locuri de muncă, fie că este vorba de locuri de muncă înalt calificate sau de locuri de muncă slab sau mediu calificate; solicită să se sporească oportunitățile în domeniul educației, al cercetării și al dezvoltării; solicită, în plus, ca în cadrul orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă și al programului „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” al Comisiei să se acorde o atenție deosebită persoanelor cu cel mai redus acces la piața muncii, lucrătorilor celor mai vulnerabili, în special celor cu handicap și celor mai puțin calificați, precum și protejării lor;

| 48. | consideră că politica de ocupare a forței de muncă ocupă un rol central în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și solicită, prin urmare, în spiritul programului OIM „Munca decentă”, condiții de lucru bune din punct de vedere calitativ, precum și un nivel de salarizare suficient pentru un trai decent și care să garanteze o participare corespunzătoare la PIB; |
| --- | --- |

48.

consideră că politica de ocupare a forței de muncă ocupă un rol central în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și solicită, prin urmare, în spiritul programului OIM „Munca decentă”, condiții de lucru bune din punct de vedere calitativ, precum și un nivel de salarizare suficient pentru un trai decent și care să garanteze o participare corespunzătoare la PIB;

| 49. | constată că din cauza existenței frecvente a unui nivel mai scăzut de organizare a angajaților și a angajatorilor din anumite sectoare noi există un risc de apariție a unor relații de muncă precare și a unor condiții de lucru inadecvate; invită UE și statele membre să creeze condițiile-cadru necesare pentru stabilirea unor structuri de reprezentare în noile sectoare; invită partenerii sociali să se organizeze și solicită Comisiei să promoveze schimbul de bune practici la nivelul întregii UE, în special în ceea ce privește consolidarea procedurilor de informare și consultare a lucrătorilor, precum și instituirea de comitete europene de întreprindere; |
| --- | --- |

49.

constată că din cauza existenței frecvente a unui nivel mai scăzut de organizare a angajaților și a angajatorilor din anumite sectoare noi există un risc de apariție a unor relații de muncă precare și a unor condiții de lucru inadecvate; invită UE și statele membre să creeze condițiile-cadru necesare pentru stabilirea unor structuri de reprezentare în noile sectoare; invită partenerii sociali să se organizeze și solicită Comisiei să promoveze schimbul de bune practici la nivelul întregii UE, în special în ceea ce privește consolidarea procedurilor de informare și consultare a lucrătorilor, precum și instituirea de comitete europene de întreprindere;

| 50. | constată că este necesar să se depună mai multe eforturi pentru a se asigura armonizarea eficientă la nivelul UE a cerințelor minime pentru organizarea timpului de lucru în raport cu sănătatea și siguranța lucrătorilor; |
| --- | --- |

50.

constată că este necesar să se depună mai multe eforturi pentru a se asigura armonizarea eficientă la nivelul UE a cerințelor minime pentru organizarea timpului de lucru în raport cu sănătatea și siguranța lucrătorilor;

| 51. | invită statele membre, în cooperare cu partenerii sociali, să elaboreze planuri integrate pentru evaluarea operațiunilor de transformare ecologică atât la nivel local, cât și la nivel național; invită partenerii sociali să monitorizeze participarea angajaților la strategia de dezvoltare durabilă, propunând și apoi adoptând politici de consolidare a participării efective în domeniul mobilității durabile pentru lucrători și al creșterii economice ecologice; |
| --- | --- |

51.

invită statele membre, în cooperare cu partenerii sociali, să elaboreze planuri integrate pentru evaluarea operațiunilor de transformare ecologică atât la nivel local, cât și la nivel național; invită partenerii sociali să monitorizeze participarea angajaților la strategia de dezvoltare durabilă, propunând și apoi adoptând politici de consolidare a participării efective în domeniul mobilității durabile pentru lucrători și al creșterii economice ecologice;

| 52. | invită partenerii sociali să fie deschiși la noile sectoare și să elaboreze strategii pentru integrarea asociațiilor sectoriale în parteneriatul social; |
| --- | --- |

52.

invită partenerii sociali să fie deschiși la noile sectoare și să elaboreze strategii pentru integrarea asociațiilor sectoriale în parteneriatul social;

| 53. | invită UE și statele membre să condiționeze mai strict subvențiile și achizițiile publice de respectarea unor standarde sociale minime la nivel național și să promoveze înființarea de structuri de reprezentare a partenerilor sociali; |
| --- | --- |

53.

invită UE și statele membre să condiționeze mai strict subvențiile și achizițiile publice de respectarea unor standarde sociale minime la nivel național și să promoveze înființarea de structuri de reprezentare a partenerilor sociali;

| 54. | subliniază că asigurarea formării și învățării pe tot parcursul vieții pentru lucrătorii afectați de schimbările proceselor de producție ale unei întreprinderi sau ale unui sector creează, de asemenea, noi locuri de muncă; invită UE să dezvolte un cadru pentru anticiparea schimbărilor și restructurărilor, în special ale producției, care să le garanteze tuturor lucrătorilor afectați dreptul de a participa la sistemele de formare și învățare pe tot parcursul vieții; invită statele membre, angajatorii și angajații să recunoască gestionarea competențelor, formarea și învățarea pe tot parcursul vieții ca responsabilitate comună, astfel cum s-a stabilit în acordul-cadru al partenerilor sociali privind învățarea pe tot parcursul vieții din 2002; solicită Comisiei să includă în cadrul referitor la învățarea pe tot parcursul vieții o a noua competență-cheie, legată de mediu, schimbările climatice și dezvoltarea durabilă, care este esențială într-o societate bazată pe cunoaștere; invită statele membre să integreze conceptul de durabilitate în programele de formare profesională de bază, de educație și învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

54.

subliniază că asigurarea formării și învățării pe tot parcursul vieții pentru lucrătorii afectați de schimbările proceselor de producție ale unei întreprinderi sau ale unui sector creează, de asemenea, noi locuri de muncă; invită UE să dezvolte un cadru pentru anticiparea schimbărilor și restructurărilor, în special ale producției, care să le garanteze tuturor lucrătorilor afectați dreptul de a participa la sistemele de formare și învățare pe tot parcursul vieții; invită statele membre, angajatorii și angajații să recunoască gestionarea competențelor, formarea și învățarea pe tot parcursul vieții ca responsabilitate comună, astfel cum s-a stabilit în acordul-cadru al partenerilor sociali privind învățarea pe tot parcursul vieții din 2002; solicită Comisiei să includă în cadrul referitor la învățarea pe tot parcursul vieții o a noua competență-cheie, legată de mediu, schimbările climatice și dezvoltarea durabilă, care este esențială într-o societate bazată pe cunoaștere; invită statele membre să integreze conceptul de durabilitate în programele de formare profesională de bază, de educație și învățare pe tot parcursul vieții;

| 55. | invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să își intensifice eforturile pentru a gestiona în mod eficace efectele negative ale restructurării, atât în cadrul economiei locale, cât și în câmpul muncii; subliniază nevoia de a difuza orientări privind gestionarea schimbării și a consecințelor sale sociale; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să își intensifice eforturile pentru a gestiona în mod eficace efectele negative ale restructurării, atât în cadrul economiei locale, cât și în câmpul muncii; subliniază nevoia de a difuza orientări privind gestionarea schimbării și a consecințelor sale sociale;

Confruntarea cu cerințele în materie de competențe

| 56. | subliniază că statele membre trebuie să își adapteze sistemele de educație și formare, să elaboreze și să pună în aplicare planuri de acțiune cu obiective precise, în vederea reconversiei profesionale a lucrătorilor din sectoarele care vor fi afectate de transformarea economiilor locale într-o nouă economie durabilă, pentru a asigura faptul că aceștia au acces la noi locuri de muncă ecologice durabile și a garanta că forța de muncă își poate ajusta competențele la nevoile pieței muncii pe care le implică o economie durabilă construită pe concepte de formare bazate pe competențe; salută, în acest context, inițiativa „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” a Comisiei și recunoaște faptul că un pas în direcția corectă este cooperarea cu statele membre ale UE; subliniază totuși faptul că această inițiativă trebuie să fie mai strâns corelată cu obiectivele Deciziei Consiliului privind dezvoltarea durabilă și continuată prin măsuri tangibile atât la nivelul UE, cât și în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

56.

subliniază că statele membre trebuie să își adapteze sistemele de educație și formare, să elaboreze și să pună în aplicare planuri de acțiune cu obiective precise, în vederea reconversiei profesionale a lucrătorilor din sectoarele care vor fi afectate de transformarea economiilor locale într-o nouă economie durabilă, pentru a asigura faptul că aceștia au acces la noi locuri de muncă ecologice durabile și a garanta că forța de muncă își poate ajusta competențele la nevoile pieței muncii pe care le implică o economie durabilă construită pe concepte de formare bazate pe competențe; salută, în acest context, inițiativa „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” a Comisiei și recunoaște faptul că un pas în direcția corectă este cooperarea cu statele membre ale UE; subliniază totuși faptul că această inițiativă trebuie să fie mai strâns corelată cu obiectivele Deciziei Consiliului privind dezvoltarea durabilă și continuată prin măsuri tangibile atât la nivelul UE, cât și în statele membre ale UE;

| 57. | subliniază nevoia de a consolida metoda deschisă de cooperare și schimburile de bune practici în ceea ce privește dezvoltarea durabilă, locurile de muncă ecologice și învățarea pe tot parcursul vieții, pentru a garanta gestionarea eficientă și cu succes a transformării economiei și, prin extensie, a noilor nevoi de formare și a efectelor sociale negative care rezultă din această tranziție; |
| --- | --- |

57.

subliniază nevoia de a consolida metoda deschisă de cooperare și schimburile de bune practici în ceea ce privește dezvoltarea durabilă, locurile de muncă ecologice și învățarea pe tot parcursul vieții, pentru a garanta gestionarea eficientă și cu succes a transformării economiei și, prin extensie, a noilor nevoi de formare și a efectelor sociale negative care rezultă din această tranziție;

| 58. | îndeamnă statele membre să combată discriminarea pe criterii de vârstă și să adapteze ofertele de formare și strategiile de învățare pe tot parcursul vieții la nevoile lucrătorilor mai în vârstă, astfel încât să se obțină un nivel ridicat de participare și în rândul lucrătorilor cu vârsta peste 55 de ani, inclusiv al femeilor cu vârsta peste 55 de ani; |
| --- | --- |

58.

îndeamnă statele membre să combată discriminarea pe criterii de vârstă și să adapteze ofertele de formare și strategiile de învățare pe tot parcursul vieții la nevoile lucrătorilor mai în vârstă, astfel încât să se obțină un nivel ridicat de participare și în rândul lucrătorilor cu vârsta peste 55 de ani, inclusiv al femeilor cu vârsta peste 55 de ani;

| 59. | invită UE și statele membre să adopte politici detaliate în domeniul inovării și al creativității, în special în ceea ce privește educația și formarea, inclusiv educația și formarea profesională, drept bază a unei economii ecologice, a competitivității și a prosperității; |
| --- | --- |

59.

invită UE și statele membre să adopte politici detaliate în domeniul inovării și al creativității, în special în ceea ce privește educația și formarea, inclusiv educația și formarea profesională, drept bază a unei economii ecologice, a competitivității și a prosperității;

| 60. | consideră că în perioadele de criză este esențial ca tinerii să fie atrași spre noul tip de locuri de muncă ecologice și să se asigure că programele de calificare promovează accesul tinerilor la piața muncii, astfel încât aceștia să poată profita de potențialul de creare de locuri de muncă, pentru a combate rata ridicată a șomajului în rândul cetățenilor cu vârsta de sub 25 de ani și pentru a profita de competențele tinerei generații în ceea ce privește utilizarea noilor tehnologii; regretă faptul că inițiativa-pilot UE 2020 – „Tineretul în mișcare”– îi exclude pe tinerii care nu au studii superioare; subliniază că, pentru a se produce o schimbare reală, această inițiativă trebuie să se concentreze asupra tinerilor care au, în prezent, cele mai puține oportunități și care sunt expuși riscului sărăciei; |
| --- | --- |

60.

consideră că în perioadele de criză este esențial ca tinerii să fie atrași spre noul tip de locuri de muncă ecologice și să se asigure că programele de calificare promovează accesul tinerilor la piața muncii, astfel încât aceștia să poată profita de potențialul de creare de locuri de muncă, pentru a combate rata ridicată a șomajului în rândul cetățenilor cu vârsta de sub 25 de ani și pentru a profita de competențele tinerei generații în ceea ce privește utilizarea noilor tehnologii; regretă faptul că inițiativa-pilot UE 2020 – „Tineretul în mișcare”– îi exclude pe tinerii care nu au studii superioare; subliniază că, pentru a se produce o schimbare reală, această inițiativă trebuie să se concentreze asupra tinerilor care au, în prezent, cele mai puține oportunități și care sunt expuși riscului sărăciei;

| 61. | invită statele membre să elaboreze, în colaborare cu partenerii sociali, și să pună în aplicare programe de orientare profesională pentru tineri în disciplinele științifice și tehnologice pentru a promova dezvoltarea unei economii viabile și durabile, precum și măsuri de informare și de sensibilizare în ceea ce privește aspectele ecologice și de mediu, atât prin intermediul sistemului de educație formală, cât și prin măsuri ale autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

61.

invită statele membre să elaboreze, în colaborare cu partenerii sociali, și să pună în aplicare programe de orientare profesională pentru tineri în disciplinele științifice și tehnologice pentru a promova dezvoltarea unei economii viabile și durabile, precum și măsuri de informare și de sensibilizare în ceea ce privește aspectele ecologice și de mediu, atât prin intermediul sistemului de educație formală, cât și prin măsuri ale autorităților locale și regionale;

| 62. | invită Comisia să coopereze mai îndeaproape cu statele membre în vederea elaborării unor prognoze pe termen mediu și lung cu privire la competențele căutate pe piața locurilor de muncă și să încurajeze parteneriatele dintre universități și sectorul întreprinderilor în scopul favorizării intrării tinerilor pe piața forței de muncă, contribuind în același timp la crearea unei societăți bazate pe cunoaștere, la dezvoltarea cercetării aplicate și la crearea unor mai bune perspective de angajare pentru absolvenți; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia să coopereze mai îndeaproape cu statele membre în vederea elaborării unor prognoze pe termen mediu și lung cu privire la competențele căutate pe piața locurilor de muncă și să încurajeze parteneriatele dintre universități și sectorul întreprinderilor în scopul favorizării intrării tinerilor pe piața forței de muncă, contribuind în același timp la crearea unei societăți bazate pe cunoaștere, la dezvoltarea cercetării aplicate și la crearea unor mai bune perspective de angajare pentru absolvenți;

| 63. | invită statele membre și partenerii sociali să stabilească obiective pentru a asigura participarea egală a femeilor și a bărbaților, să ofere oportunități egale în domeniul educației și al formării, scheme de recrutare specifice, sisteme de ucenicie specializate și inițiative de formare pentru femei, migranți, persoanele aflate în șomaj pe termen lung și alte categorii de persoane discriminate pe piața muncii; |
| --- | --- |

63.

invită statele membre și partenerii sociali să stabilească obiective pentru a asigura participarea egală a femeilor și a bărbaților, să ofere oportunități egale în domeniul educației și al formării, scheme de recrutare specifice, sisteme de ucenicie specializate și inițiative de formare pentru femei, migranți, persoanele aflate în șomaj pe termen lung și alte categorii de persoane discriminate pe piața muncii;

| 64. | îndeamnă statele membre să utilizeze Fondul european de ajustare la globalizare pentru a realiza obiectivele europene și a promova noi competențe, inclusiv în vederea unor noi locuri de muncă ecologice durabile și de înaltă calitate; |
| --- | --- |

64.

îndeamnă statele membre să utilizeze Fondul european de ajustare la globalizare pentru a realiza obiectivele europene și a promova noi competențe, inclusiv în vederea unor noi locuri de muncă ecologice durabile și de înaltă calitate;

| 65. | invită părțile responsabile să monitorizeze ocuparea forței de muncă pentru a face ca formarea profesională de bază și învățarea pe tot parcursul vieții să devină mai relevante; invită statele membre, în acest context, să analizeze fezabilitatea fondurilor de tranziție pentru a gestiona cerințele în materie de competențe; |
| --- | --- |

65.

invită părțile responsabile să monitorizeze ocuparea forței de muncă pentru a face ca formarea profesională de bază și învățarea pe tot parcursul vieții să devină mai relevante; invită statele membre, în acest context, să analizeze fezabilitatea fondurilor de tranziție pentru a gestiona cerințele în materie de competențe;

| 66. | invită UE și statele membre să facă din promovarea adaptabilității la o economie durabilă unul dintre obiectivele Fondului social european, pentru a contribui la o durabilitate mai mare a activităților economice și a dezvoltării infrastructurii; |
| --- | --- |

66.

invită UE și statele membre să facă din promovarea adaptabilității la o economie durabilă unul dintre obiectivele Fondului social european, pentru a contribui la o durabilitate mai mare a activităților economice și a dezvoltării infrastructurii;

| 67. | reamintește că dimensiunea durabilă nu ar trebui să se limiteze la formarea pentru locuri de muncă legate de mediu, ci trebuie integrată în toate programele de educație și formare, pentru a promova o cultură a dezvoltării durabile și sensibilizarea privind aspectele de mediu; |
| --- | --- |

67.

reamintește că dimensiunea durabilă nu ar trebui să se limiteze la formarea pentru locuri de muncă legate de mediu, ci trebuie integrată în toate programele de educație și formare, pentru a promova o cultură a dezvoltării durabile și sensibilizarea privind aspectele de mediu;

| 68. | subliniază valoarea adăugată a învățării pe tot parcursul vieții și solicită statelor membre să elaboreze un plan detaliat al potențialului local în vederea organizării unor formări axate pe cerere, care să îmbine resursele disponibile cu nevoile reale și să restabilească prestigiul învățământului secundar profesional, oferind acces la un învățământ de înaltă calitate, în special în regiunile în care potențialul local și sectoarele de activitate tradiționale necesită aptitudini și cunoștințe speciale pentru a putea fi exploatate la capacitate maximă; solicită Comisiei să pună la dispoziția statelor membre suportul tehnic necesar în vederea elaborării unui plan al nevoilor locale și constată că școlile secundare profesionale care asigură un învățământ de înaltă calitate ar putea contribui la reducerea șomajului în rândul absolvenților și la ocuparea durabilă a forței de muncă; |
| --- | --- |

68.

subliniază valoarea adăugată a învățării pe tot parcursul vieții și solicită statelor membre să elaboreze un plan detaliat al potențialului local în vederea organizării unor formări axate pe cerere, care să îmbine resursele disponibile cu nevoile reale și să restabilească prestigiul învățământului secundar profesional, oferind acces la un învățământ de înaltă calitate, în special în regiunile în care potențialul local și sectoarele de activitate tradiționale necesită aptitudini și cunoștințe speciale pentru a putea fi exploatate la capacitate maximă; solicită Comisiei să pună la dispoziția statelor membre suportul tehnic necesar în vederea elaborării unui plan al nevoilor locale și constată că școlile secundare profesionale care asigură un învățământ de înaltă calitate ar putea contribui la reducerea șomajului în rândul absolvenților și la ocuparea durabilă a forței de muncă;

| 69. | subliniază importanța utilizării Fondului social european de către statele membre în vederea investirii în dezvoltarea de competențe, ocuparea forței de muncă și activități de formare și reconversie profesională cu scopul de a crea locuri de muncă mai multe și mai bune prin intermediul proiectelor naționale, regionale și locale; subliniază faptul că experiența profesională a persoanelor mai în vârstă poate contribui de asemenea la aceste inițiative, având în vedere creșterea ponderii acestora în cadrul populației UE; recomandă autorităților regionale și locale să aibă un contact permanent și adecvat cu mediul de afaceri, patronate, sindicate și ONG-uri pentru o proiecție pe termen mediu și lung a nevoilor de pe piața muncii; |
| --- | --- |

69.

subliniază importanța utilizării Fondului social european de către statele membre în vederea investirii în dezvoltarea de competențe, ocuparea forței de muncă și activități de formare și reconversie profesională cu scopul de a crea locuri de muncă mai multe și mai bune prin intermediul proiectelor naționale, regionale și locale; subliniază faptul că experiența profesională a persoanelor mai în vârstă poate contribui de asemenea la aceste inițiative, având în vedere creșterea ponderii acestora în cadrul populației UE; recomandă autorităților regionale și locale să aibă un contact permanent și adecvat cu mediul de afaceri, patronate, sindicate și ONG-uri pentru o proiecție pe termen mediu și lung a nevoilor de pe piața muncii;

| 70. | recunoaște rolul important al autorităților locale și regionale în educație, ca bază pentru dobândirea de noi competențe de viitor, inclusiv prin învățare continuă și reconversie profesională; subliniază faptul că, în multe state, condițiile generale pentru educația și formarea profesională a tinerilor, inclusiv a celor care abandonează școala și care nu dețin nicio calificare, intră în responsabilitatea autorităților regionale și locale; prin urmare, încurajează regiunile să atragă fonduri structurale pentru infrastructura educațională, în special în zonele urbane și în regiunile defavorizate, și prin acest sprijin să permită o educație școlară cuprinzătoare și accesibilă; subliniază potențialul (de educație și formare) semnificativ oferit de integrarea în cadrul unei rețele a autorităților locale și regionale, a întreprinderilor și asociațiilor în vederea creării de locuri de muncă durabile în domeniul transportului local, al mobilității urbane, al educației și al cercetării și dezvoltării, punând accesul pe egalitatea de șanse; |
| --- | --- |

70.

recunoaște rolul important al autorităților locale și regionale în educație, ca bază pentru dobândirea de noi competențe de viitor, inclusiv prin învățare continuă și reconversie profesională; subliniază faptul că, în multe state, condițiile generale pentru educația și formarea profesională a tinerilor, inclusiv a celor care abandonează școala și care nu dețin nicio calificare, intră în responsabilitatea autorităților regionale și locale; prin urmare, încurajează regiunile să atragă fonduri structurale pentru infrastructura educațională, în special în zonele urbane și în regiunile defavorizate, și prin acest sprijin să permită o educație școlară cuprinzătoare și accesibilă; subliniază potențialul (de educație și formare) semnificativ oferit de integrarea în cadrul unei rețele a autorităților locale și regionale, a întreprinderilor și asociațiilor în vederea creării de locuri de muncă durabile în domeniul transportului local, al mobilității urbane, al educației și al cercetării și dezvoltării, punând accesul pe egalitatea de șanse;

| 71. | constată că este necesar să existe o cooperare între statele membre, partenerii sociali și instituțiile de învățământ superior în vederea creării unor cicluri de studii universitare și postuniversitare și a elaborării unor discipline orientate către transformarea ecologică a economiilor; |
| --- | --- |

71.

constată că este necesar să existe o cooperare între statele membre, partenerii sociali și instituțiile de învățământ superior în vederea creării unor cicluri de studii universitare și postuniversitare și a elaborării unor discipline orientate către transformarea ecologică a economiilor;

| 72. | consideră că provocările demografice necesită o strategie mai amplă, în care crearea de locuri de muncă să fie corelată cu abordarea nevoilor noi și emergente de pe piața europeană a muncii; consideră că, în această privință, trebuie realizate mai multe progrese în ceea ce privește îmbunătățirea mobilității lucrătorilor din UE, inclusiv a cercetătorilor și a altor cadre profesioniste, în vederea atingerii obiectivului de a avea o Europă fără frontiere în interiorul pieței interne a UE; |
| --- | --- |

72.

consideră că provocările demografice necesită o strategie mai amplă, în care crearea de locuri de muncă să fie corelată cu abordarea nevoilor noi și emergente de pe piața europeană a muncii; consideră că, în această privință, trebuie realizate mai multe progrese în ceea ce privește îmbunătățirea mobilității lucrătorilor din UE, inclusiv a cercetătorilor și a altor cadre profesioniste, în vederea atingerii obiectivului de a avea o Europă fără frontiere în interiorul pieței interne a UE;

Tranziție echitabilă din punct de vedere social

| 73. | constată că sporirea durabilității activităților economice poate implica schimbări în ansamblul unor sectoare industriale; invită UE și statele membre să încerce să evite sacrificiile sociale în tranziția către o economie durabilă și să vizeze condiții-cadru pentru o tranziție echitabilă din punct de vedere social, care să minimizeze riscurile tranziției și să optimizeze câștigurile pentru toți lucrătorii; subliniază faptul că transformarea echitabilă din punct de vedere social este o componentă de bază a dezvoltării durabile și o condiție prealabilă esențială pentru ca cetățenii Europei să sprijine tranziția; |
| --- | --- |

73.

constată că sporirea durabilității activităților economice poate implica schimbări în ansamblul unor sectoare industriale; invită UE și statele membre să încerce să evite sacrificiile sociale în tranziția către o economie durabilă și să vizeze condiții-cadru pentru o tranziție echitabilă din punct de vedere social, care să minimizeze riscurile tranziției și să optimizeze câștigurile pentru toți lucrătorii; subliniază faptul că transformarea echitabilă din punct de vedere social este o componentă de bază a dezvoltării durabile și o condiție prealabilă esențială pentru ca cetățenii Europei să sprijine tranziția;

| 74. | subliniază că costurile care ar rezulta dintr-o gestionare defectuoasă a tranziției pot fi mult mai mari decât investițiile pentru anticipare; invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să își asume împreună răspunderea pentru o gestionare preventivă a tranziției; |
| --- | --- |

74.

subliniază că costurile care ar rezulta dintr-o gestionare defectuoasă a tranziției pot fi mult mai mari decât investițiile pentru anticipare; invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să își asume împreună răspunderea pentru o gestionare preventivă a tranziției;

| 75. | subliniază necesitatea de a integra economia durabilă în cadrul responsabilității corporative și sociale în domeniul mediului, precum și posibilitatea de a promova o cultură a dezvoltării durabile și o economie durabilă prin intermediul programelor de formare, în contextul responsabilității sociale corporative; |
| --- | --- |

75.

subliniază necesitatea de a integra economia durabilă în cadrul responsabilității corporative și sociale în domeniul mediului, precum și posibilitatea de a promova o cultură a dezvoltării durabile și o economie durabilă prin intermediul programelor de formare, în contextul responsabilității sociale corporative;

| 76. | reamintește că printre măsurile esențiale de prevenire se numără crearea condițiilor necesare pentru ca lucrătorii să poată beneficia de perfecționare profesională și să se adapteze la noile tehnologii, pentru a preveni disponibilizările, și, totodată, promovarea și susținerea acordurilor colective pentru a anticipa schimbările și a evita șomajul, consolidarea securității sociale, sistemele de asistență pentru venit și inițiativele proactive de formare sectorială; |
| --- | --- |

76.

reamintește că printre măsurile esențiale de prevenire se numără crearea condițiilor necesare pentru ca lucrătorii să poată beneficia de perfecționare profesională și să se adapteze la noile tehnologii, pentru a preveni disponibilizările, și, totodată, promovarea și susținerea acordurilor colective pentru a anticipa schimbările și a evita șomajul, consolidarea securității sociale, sistemele de asistență pentru venit și inițiativele proactive de formare sectorială;

| 77. | invită Comisia să furnizeze sprijin la nivelul UE pentru cercetarea în domeniul carierelor viitorului, pentru a preveni disponibilizările și a menține locurile de muncă în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

77.

invită Comisia să furnizeze sprijin la nivelul UE pentru cercetarea în domeniul carierelor viitorului, pentru a preveni disponibilizările și a menține locurile de muncă în Uniunea Europeană;

| 78. | subliniază nevoia unei cooperări strânse și eficace și a complementarității dintre organizațiile internaționale și invită Organizația Mondială a Comerțului să ia măsuri privind dimensiunea socială și de mediu a investițiilor și a comerțului; |
| --- | --- |

78.

subliniază nevoia unei cooperări strânse și eficace și a complementarității dintre organizațiile internaționale și invită Organizația Mondială a Comerțului să ia măsuri privind dimensiunea socială și de mediu a investițiilor și a comerțului;

| 79. | recunoaște faptul că ONG-urile și sindicatele au de jucat un rol important în dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă ecologice prin contribuția lor la procesele decizionale, în calitate de angajatori, precum și în ceea ce privește sensibilizarea opiniei publice; |
| --- | --- |

79.

recunoaște faptul că ONG-urile și sindicatele au de jucat un rol important în dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă ecologice prin contribuția lor la procesele decizionale, în calitate de angajatori, precum și în ceea ce privește sensibilizarea opiniei publice;

| 80. | subliniază că organizațiile care investesc în practici eficiente din punct de vedere ecologic vor contribui la crearea unui mediu de lucru mai bun pentru personal și angajați, putând deveni, prin urmare, mai productive; solicită statelor membre să promoveze Sistemul comunitar de management de mediu și de audit (EMAS) și să încurajeze toate sectoarele economice să depună eforturi pentru a obține înregistrarea EMAS; invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să includă aspecte esențiale de mediu în cadrul dialogului social, la toate nivelurile de consultare, punând accentul pe negocierile sectoriale; subliniază faptul că, pentru ca tranziția să fie echitabilă din punct de vedere social, lucrătorii ar trebui să joace în calitate de parteneri un rol participativ în acest proces; solicită implicarea reprezentanților angajaților însărcinați cu ecologizarea locurilor de muncă, așa cum este aceasta definită de OIM, în conformitate cu practicile naționale, pentru a face ca locurile de muncă, întreprinderile și industriile să devină mai durabile; invită statele membre și partenerii sociali să coopereze într-un mod organizat cu părțile interesate și experții din domeniul mediului, pentru a recurge la consilierea acestora în cadrul procesului de gestionare a tranziției; |
| --- | --- |

80.

subliniază că organizațiile care investesc în practici eficiente din punct de vedere ecologic vor contribui la crearea unui mediu de lucru mai bun pentru personal și angajați, putând deveni, prin urmare, mai productive; solicită statelor membre să promoveze Sistemul comunitar de management de mediu și de audit (EMAS) și să încurajeze toate sectoarele economice să depună eforturi pentru a obține înregistrarea EMAS; invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să includă aspecte esențiale de mediu în cadrul dialogului social, la toate nivelurile de consultare, punând accentul pe negocierile sectoriale; subliniază faptul că, pentru ca tranziția să fie echitabilă din punct de vedere social, lucrătorii ar trebui să joace în calitate de parteneri un rol participativ în acest proces; solicită implicarea reprezentanților angajaților însărcinați cu ecologizarea locurilor de muncă, așa cum este aceasta definită de OIM, în conformitate cu practicile naționale, pentru a face ca locurile de muncă, întreprinderile și industriile să devină mai durabile; invită statele membre și partenerii sociali să coopereze într-un mod organizat cu părțile interesate și experții din domeniul mediului, pentru a recurge la consilierea acestora în cadrul procesului de gestionare a tranziției;

| 81. | invită UE, cu sprijinul partenerilor sociali, să inițieze un dialog sistematic în cadrul relațiilor sale externe, în vederea adoptării unei abordări similare în domeniul dezvoltării durabile și în alte părți ale lumii, cu scopul de a garanta aceleași condiții de dezvoltare, precum și faptul că competitivitatea industrială nu este în pericol; consideră că garantarea unei concurențe echitabile în cadrul sectoarelor durabile de producție va avea un efect benefic în ceea ce privește ameliorarea protecției și a condițiilor de muncă ale lucrătorilor; |
| --- | --- |

81.

invită UE, cu sprijinul partenerilor sociali, să inițieze un dialog sistematic în cadrul relațiilor sale externe, în vederea adoptării unei abordări similare în domeniul dezvoltării durabile și în alte părți ale lumii, cu scopul de a garanta aceleași condiții de dezvoltare, precum și faptul că competitivitatea industrială nu este în pericol; consideră că garantarea unei concurențe echitabile în cadrul sectoarelor durabile de producție va avea un efect benefic în ceea ce privește ameliorarea protecției și a condițiilor de muncă ale lucrătorilor;

| 82. | invită Comisia și statele membre să inițieze campanii de informare și sensibilizare a publicului cu privire la crearea unor locuri de muncă ecologice în cadrul unei economii durabile; |
| --- | --- |

82.

invită Comisia și statele membre să inițieze campanii de informare și sensibilizare a publicului cu privire la crearea unor locuri de muncă ecologice în cadrul unei economii durabile;

*

* *

| 83. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

83.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 39, 13.2.2008, p. 1.

(2)  JO L 153, 18.6.2010, p. 13.

(3)  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0154.

(5)  Documentul Consiliului 16818/09, 1.12.2009.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0123.

(7)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Regiunile 2020 – o evaluare a provocărilor viitoare pentru regiunile UE”, noiembrie 2008, disponibil la:

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/18

---

Marți, 7 septembrie 2010SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne

P7_TA(2010)0300

Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la SEE-Elveția: obstacole în calea funcționării depline a pieței interne (2009/2176(INI))

2011/C 308 E/03

Parlamentul European,

având în vedere Acordul de liber-schimb din 22 iulie 1972 dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană,

având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, și îndeosebi anexa I privind libera circulație a persoanelor și anexa III privind recunoașterea calificărilor profesionale,

având în vedere Acordul din 25 iunie 2009 dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind simplificarea controalelor și formalităților în ceea ce privește transportul mărfurilor și privind măsurile vamale de securitate,

având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității,

având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind anumite aspecte ale contractelor de achiziții publice,

având în vedere Protocolul din 27 mai 2008 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea, în calitate de părți contractante, a Republicii Bulgaria și a României ca urmare a aderării acestora la Uniunea Europeană,

având în vedere Protocolul din 26 octombrie 2004 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea, în calitate de părți contractante, a Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace, ca urmare a aderării acestora la Uniunea Europeană,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European,

având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (Directiva privind serviciile) (1),

având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (2),

având în vedere rezoluția Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European, adoptată la cea de-a 33-a reuniune a Comisiei parlamentare mixte a SEE,

având în vedere Raportul Comisiei parlamentare mixte a Spațiului Economic European privind Raportul anul referitor la funcționarea Acordului SEE în 2008,

având în vedere Raportul din 2 septembrie 2009 privind politica externă elvețiană,

având în vedere cel de-al 25-lea Tablou de bord al pieței interne aferent statelor AELS aparținând SEE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 217 care abilitează Uniunea să încheie acorduri internaționale,

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0216/2010),

| A. | întrucât cele patru state membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS), și anume Islanda, Liechtenstein, Norvegia și Elveția, sunt parteneri comerciali importanți ai Uniunii Europene (UE), Elveția și Norvegia fiind, respectiv, cel de-al patrulea și cel de-al cincilea partener comercial al UE, în ordinea importanței volumului de schimburi; |
| --- | --- |

A.

întrucât cele patru state membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS), și anume Islanda, Liechtenstein, Norvegia și Elveția, sunt parteneri comerciali importanți ai Uniunii Europene (UE), Elveția și Norvegia fiind, respectiv, cel de-al patrulea și cel de-al cincilea partener comercial al UE, în ordinea importanței volumului de schimburi;

| B. | întrucât relațiile dintre UE și trei state membre ale AELS (Islanda, Liechtenstein și Norvegia) se întemeiază pe Spațiul Economic European (SEE) care prevede deplina participare la piața internă, Acordul SEE fiind gestionat și monitorizat într-un cadru foarte instituționalizat; |
| --- | --- |

B.

întrucât relațiile dintre UE și trei state membre ale AELS (Islanda, Liechtenstein și Norvegia) se întemeiază pe Spațiul Economic European (SEE) care prevede deplina participare la piața internă, Acordul SEE fiind gestionat și monitorizat într-un cadru foarte instituționalizat;

| C. | întrucât participarea Elveției la Acordul SEE a fost refuzată prin referendum în 1992 și, prin urmare, relațiile dintre Elveția și UE se întemeiază în prezent pe mai mult de 120 de acorduri bilaterale și sectoriale ce permit un grad înalt de integrare, însă nu deplina participare la piața internă, |
| --- | --- |

C.

întrucât participarea Elveției la Acordul SEE a fost refuzată prin referendum în 1992 și, prin urmare, relațiile dintre Elveția și UE se întemeiază în prezent pe mai mult de 120 de acorduri bilaterale și sectoriale ce permit un grad înalt de integrare, însă nu deplina participare la piața internă,

Introducere

| 1. | consideră Acordul SEE ca un vector fundamental pentru creștere economică; salută palmaresul general bun al statelor AELS aparținând SEE în punerea în aplicare a legislației privind piața internă, așa cum arată Tabloul de bord al pieței interne aferent statelor AELS aparținând SEE; observă că relațiile dintre UE și Elveția ridică mai multe obstacole în ceea ce privește aplicarea Acordului privind libera circulație a persoanelor; |
| --- | --- |

1.

consideră Acordul SEE ca un vector fundamental pentru creștere economică; salută palmaresul general bun al statelor AELS aparținând SEE în punerea în aplicare a legislației privind piața internă, așa cum arată Tabloul de bord al pieței interne aferent statelor AELS aparținând SEE; observă că relațiile dintre UE și Elveția ridică mai multe obstacole în ceea ce privește aplicarea Acordului privind libera circulație a persoanelor;

| 2. | observă că acordurile bilaterale nu instituie niciun mecanism automat de adaptare a conținutului lor la evoluțiile ulterioare ale acquis-ului relevant; recunoaște că adaptarea autonomă a legislației naționale la legislația UE în domeniile vizate de acordurile bilaterale decurge din decizia suverană a poporului elvețian de a nu adera la SEE, decizie ce trebuie respectată pe deplin; |
| --- | --- |

2.

observă că acordurile bilaterale nu instituie niciun mecanism automat de adaptare a conținutului lor la evoluțiile ulterioare ale acquis-ului relevant; recunoaște că adaptarea autonomă a legislației naționale la legislația UE în domeniile vizate de acordurile bilaterale decurge din decizia suverană a poporului elvețian de a nu adera la SEE, decizie ce trebuie respectată pe deplin;

Punerea în aplicare a legislației privind piața internă: țările AELS aparținând SEE

| 3. | salută includerea de date îmbunătățite cu privire la țările AELS aparținând SEE în tabloul de bord anual al piețelor de consum; încurajează Autoritatea de supraveghere a AELS, cu sprijinul și cooperarea Comisiei, să dezvolte în continuare monitorizarea sistematică a aplicării legislației privind piața internă; |
| --- | --- |

3.

salută includerea de date îmbunătățite cu privire la țările AELS aparținând SEE în tabloul de bord anual al piețelor de consum; încurajează Autoritatea de supraveghere a AELS, cu sprijinul și cooperarea Comisiei, să dezvolte în continuare monitorizarea sistematică a aplicării legislației privind piața internă;

| 4. | observă că, odată cu intrarea în vigoare Tratatului de la Lisabona, există incertitudini cu privire la legislația UE care se aplică SEE; consideră că această situație ar putea conduce la o punere în aplicare mai lentă a legislației privind piața internă în statele AELS aparținând SEE; îndeamnă Comisia să furnizeze o evaluare a situației; |
| --- | --- |

4.

observă că, odată cu intrarea în vigoare Tratatului de la Lisabona, există incertitudini cu privire la legislația UE care se aplică SEE; consideră că această situație ar putea conduce la o punere în aplicare mai lentă a legislației privind piața internă în statele AELS aparținând SEE; îndeamnă Comisia să furnizeze o evaluare a situației;

| 5. | constată că Tratatul de la Lisabona consolidează rolul parlamentelor naționale în procesul decizional al UE; consideră că, prin analogie, parlamentele statelor AELS aparținând SEE ar trebui asociate mai strâns la procesul legislativ al UE cu privire la propunerile cu relevanță pentru SEE; invită Comisia să trimită spre consultare parlamentelor naționale ale statelor AELS aparținând SEE propunerile legislative pe care le înaintează parlamentelor naționale ale statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

5.

constată că Tratatul de la Lisabona consolidează rolul parlamentelor naționale în procesul decizional al UE; consideră că, prin analogie, parlamentele statelor AELS aparținând SEE ar trebui asociate mai strâns la procesul legislativ al UE cu privire la propunerile cu relevanță pentru SEE; invită Comisia să trimită spre consultare parlamentelor naționale ale statelor AELS aparținând SEE propunerile legislative pe care le înaintează parlamentelor naționale ale statelor membre ale UE;

| 6. | invită Comisia să formalizeze procesul de notificare a noilor norme și acte legislative ale UE ce intră în domeniul de aplicare al Acordului SEE în vederea reducerii discrepanței dintre adoptarea de noi acte legislative și potențiala preluare a acestora de către statele AELS aparținând SEE; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să formalizeze procesul de notificare a noilor norme și acte legislative ale UE ce intră în domeniul de aplicare al Acordului SEE în vederea reducerii discrepanței dintre adoptarea de noi acte legislative și potențiala preluare a acestora de către statele AELS aparținând SEE;

| 7. | încurajează statele AELS aparținând SEE să aloce resurse adecvate pentru aplicarea dispozițiilor legale privind piața internă; aplicarea Directivei privind serviciile, îndeosebi instituirea punctelor unice de contact, este în acest context esențială; |
| --- | --- |

7.

încurajează statele AELS aparținând SEE să aloce resurse adecvate pentru aplicarea dispozițiilor legale privind piața internă; aplicarea Directivei privind serviciile, îndeosebi instituirea punctelor unice de contact, este în acest context esențială;

| 8. | admite că aplicarea dispozițiilor legale privind piața internă în statele AELS aparținând SEE se desfășoară în mod necesar mai lent decât în UE, din motive instituționale; consideră însă că, în pofida condițiilor diferite și a bilanțului general satisfăcător, există potențial și în statele AELS aparținând SEE pentru reducerea deficitului de punere în aplicare a legislației; |
| --- | --- |

8.

admite că aplicarea dispozițiilor legale privind piața internă în statele AELS aparținând SEE se desfășoară în mod necesar mai lent decât în UE, din motive instituționale; consideră însă că, în pofida condițiilor diferite și a bilanțului general satisfăcător, există potențial și în statele AELS aparținând SEE pentru reducerea deficitului de punere în aplicare a legislației;

| 9. | observă că diferite propuneri legislative importante referitoare la piața internă sunt în prezent dezbătute, inclusiv propunerea Comisiei de directivă privind drepturile consumatorilor; invită Comisia să îmbunătățească implicarea statelor AELS aparținând SEE în aceste dezbateri; |
| --- | --- |

9.

observă că diferite propuneri legislative importante referitoare la piața internă sunt în prezent dezbătute, inclusiv propunerea Comisiei de directivă privind drepturile consumatorilor; invită Comisia să îmbunătățească implicarea statelor AELS aparținând SEE în aceste dezbateri;

Punerea în aplicare a legislației privind piața internă: Elveția

| 10. | salută progresul înregistrat în liberalizarea prestării de servicii transfrontaliere între UE și Elveția și îndeosebi efectele pozitive ale Acordului privind libera circulație a persoanelor, așa cum o dovedește creșterea constantă, în perioada 2005 - 2009, a numărului de angajați detașați și de prestatori de servicii independenți din UE ce operează în Elveția; observă că această tendință s-a dovedit reciproc avantajoasă; |
| --- | --- |

10.

salută progresul înregistrat în liberalizarea prestării de servicii transfrontaliere între UE și Elveția și îndeosebi efectele pozitive ale Acordului privind libera circulație a persoanelor, așa cum o dovedește creșterea constantă, în perioada 2005 - 2009, a numărului de angajați detașați și de prestatori de servicii independenți din UE ce operează în Elveția; observă că această tendință s-a dovedit reciproc avantajoasă;

| 11. | constată că Elveția a adoptat mai multe măsuri de sprijin suplimentare la Acordul privind libera circulație a persoanelor, menite să protejeze lucrătorii de dumping social și salarial, garantând egalitatea de tratament pentru prestatorii de servicii elvețieni și din UE și garantând sprijin public în favoarea acordului; observă că aceste măsuri pot îngreuna prestarea de servicii în Elveția de către întreprinderile din UE, îndeosebi de către întreprinderile mici și mijlocii; observă că, conform jurisprudenței Curții de Justiție, o serie dintre aceste măsuri de sprijin ar fi acceptabile numai dacă protejează, în mod proporționat, interesul general ce nu este deja protejat în statul de origine al prestatorilor de servicii; |
| --- | --- |

11.

constată că Elveția a adoptat mai multe măsuri de sprijin suplimentare la Acordul privind libera circulație a persoanelor, menite să protejeze lucrătorii de dumping social și salarial, garantând egalitatea de tratament pentru prestatorii de servicii elvețieni și din UE și garantând sprijin public în favoarea acordului; observă că aceste măsuri pot îngreuna prestarea de servicii în Elveția de către întreprinderile din UE, îndeosebi de către întreprinderile mici și mijlocii; observă că, conform jurisprudenței Curții de Justiție, o serie dintre aceste măsuri de sprijin ar fi acceptabile numai dacă protejează, în mod proporționat, interesul general ce nu este deja protejat în statul de origine al prestatorilor de servicii;

| 12. | subliniază că mai ales următoarele măsuri de sprijin sunt disproporționate din perspectiva acordului de liberă circulație și îngreunează prestarea de servicii de către întreprinderile mici și mijlocii în Elveția: obligația de notificare prealabilă în vigoare în Elveția, cu perioadă de așteptare de opt zile, obligația de participare la costurile de implementare ale comisiilor tripartite, precum și proceduri exagerate de punere în aplicare a dispozițiilor legale; în acest context, îndeamnă, de asemenea, autoritățile elvețiene să abroge reglementările care obligă întreprinderile străine care oferă servicii transfrontaliere să furnizeze o garanție de integritate financiară; |
| --- | --- |

12.

subliniază că mai ales următoarele măsuri de sprijin sunt disproporționate din perspectiva acordului de liberă circulație și îngreunează prestarea de servicii de către întreprinderile mici și mijlocii în Elveția: obligația de notificare prealabilă în vigoare în Elveția, cu perioadă de așteptare de opt zile, obligația de participare la costurile de implementare ale comisiilor tripartite, precum și proceduri exagerate de punere în aplicare a dispozițiilor legale; în acest context, îndeamnă, de asemenea, autoritățile elvețiene să abroge reglementările care obligă întreprinderile străine care oferă servicii transfrontaliere să furnizeze o garanție de integritate financiară;

| 13. | este preocupat de recentele evenimente de la Aeroportul Zürich-Kloten unde autoritățile elvețiene au refuzat să permită taxiurilor germane și austriece să preia pasageri și își exprimă îndoiala cu privire la conformitatea acestei măsuri cu Acordul privind libera circulație a persoanelor; îndeamnă Comisia să examineze în detaliu acest aspect; |
| --- | --- |

13.

este preocupat de recentele evenimente de la Aeroportul Zürich-Kloten unde autoritățile elvețiene au refuzat să permită taxiurilor germane și austriece să preia pasageri și își exprimă îndoiala cu privire la conformitatea acestei măsuri cu Acordul privind libera circulație a persoanelor; îndeamnă Comisia să examineze în detaliu acest aspect;

| 14. | invită Comisia să examineze acele măsuri care obstrucționează funcționarea pieței interne în cadrul UE și care pun de asemenea probleme pentru prestatorii elvețieni de servicii și să ia măsuri, după caz; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să examineze acele măsuri care obstrucționează funcționarea pieței interne în cadrul UE și care pun de asemenea probleme pentru prestatorii elvețieni de servicii și să ia măsuri, după caz;

| 15. | încurajează guvernul elvețian și autoritățile cantoanelor să facă uz de experiența UE și a SEE privind liberalizarea sectorului serviciilor prin transpunerea Directivei privind serviciile; subliniază că, din punct de vedere economic, Directiva privind serviciile manifestă efecte de liberalizare nu numai în relațiile dintre statele membre, ci și în interiorul acestora, prin intermediul procesului de monitorizare a legislației naționale, de înlăturare a obstacolelor inutile la instituire, și revizuire inter pares, prin care statele membre justifică orice restricții nou-introduse prin interesul public; prin urmare, consideră că un exercițiu similar ar putea avea efecte pozitive în asigurarea unei viitoare furnizări crescute de servicii transfrontaliere între UE și Elveția; |
| --- | --- |

15.

încurajează guvernul elvețian și autoritățile cantoanelor să facă uz de experiența UE și a SEE privind liberalizarea sectorului serviciilor prin transpunerea Directivei privind serviciile; subliniază că, din punct de vedere economic, Directiva privind serviciile manifestă efecte de liberalizare nu numai în relațiile dintre statele membre, ci și în interiorul acestora, prin intermediul procesului de monitorizare a legislației naționale, de înlăturare a obstacolelor inutile la instituire, și revizuire inter pares, prin care statele membre justifică orice restricții nou-introduse prin interesul public; prin urmare, consideră că un exercițiu similar ar putea avea efecte pozitive în asigurarea unei viitoare furnizări crescute de servicii transfrontaliere între UE și Elveția;

| 16. | salută eforturile realizate de guvernul elvețian de a îmbunătăți disponibilitatea informațiilor pentru întreprinderile din UE; |
| --- | --- |

16.

salută eforturile realizate de guvernul elvețian de a îmbunătăți disponibilitatea informațiilor pentru întreprinderile din UE;

| 17. | salută decizia Parlamentului elvețian de a transpune Directiva 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și invită autoritățile elvețiene și Comisia să ajungă cât mai curând posibil la un acord privind implementarea directivei; |
| --- | --- |

17.

salută decizia Parlamentului elvețian de a transpune Directiva 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și invită autoritățile elvețiene și Comisia să ajungă cât mai curând posibil la un acord privind implementarea directivei;

| 18. | observă că, în general, Acordul privind libera circulație a persoanelor nu conține un acord detaliat cu privire la libera circulație a serviciilor, aceasta fiind acoperită doar în mod foarte selectiv prin acorduri bilaterale specifice; subliniază că un acord cuprinzător privind libera circulație a serviciilor ar aduce ambelor părți avantaje economice semnificative; invită prin urmare Comisia și guvernul elvețian să examineze posibilitatea lansării de negocieri cu scopul încheierii unui acord cuprinzător cu privire la libera circulație a serviciilor; |
| --- | --- |

18.

observă că, în general, Acordul privind libera circulație a persoanelor nu conține un acord detaliat cu privire la libera circulație a serviciilor, aceasta fiind acoperită doar în mod foarte selectiv prin acorduri bilaterale specifice; subliniază că un acord cuprinzător privind libera circulație a serviciilor ar aduce ambelor părți avantaje economice semnificative; invită prin urmare Comisia și guvernul elvețian să examineze posibilitatea lansării de negocieri cu scopul încheierii unui acord cuprinzător cu privire la libera circulație a serviciilor;

| 19. | respectând pe deplin motivele naturii specifice a relațiilor dintre Elveția și UE, consideră că ar trebui întreprinse toate eforturile pentru interpretarea și aplicarea similară în UE și Elveția a reglementărilor identice sau paralele cu privire la piața internă, inclusiv în sfera liberei circulații a serviciilor, pentru a se asigura astfel o participare similară a Elveției la piața internă; |
| --- | --- |

19.

respectând pe deplin motivele naturii specifice a relațiilor dintre Elveția și UE, consideră că ar trebui întreprinse toate eforturile pentru interpretarea și aplicarea similară în UE și Elveția a reglementărilor identice sau paralele cu privire la piața internă, inclusiv în sfera liberei circulații a serviciilor, pentru a se asigura astfel o participare similară a Elveției la piața internă;

| 20. | subliniază interesul reciproc al UE și al Elveției pentru o uniformizare îmbunătățită în aplicarea Acordului privind libera circulație a persoanelor și pentru o convergență mai punctuală între legislația Elveției și cea a UE privind piața internă, care să asigure agenților economici de ambele părți un mediu mai transparent și mai previzibil; |
| --- | --- |

20.

subliniază interesul reciproc al UE și al Elveției pentru o uniformizare îmbunătățită în aplicarea Acordului privind libera circulație a persoanelor și pentru o convergență mai punctuală între legislația Elveției și cea a UE privind piața internă, care să asigure agenților economici de ambele părți un mediu mai transparent și mai previzibil;

| 21. | salută tendința din proprie inițiativă a autorităților elvețiene de a lua în considerare jurisprudența Curții de Justiție a UE de după semnarea Acordului privind libera circulație a persoanelor; salută recenta adoptarea a legislației elvețiene ce permite luarea în considerare a principiului „Cassis de Dijon”; |
| --- | --- |

21.

salută tendința din proprie inițiativă a autorităților elvețiene de a lua în considerare jurisprudența Curții de Justiție a UE de după semnarea Acordului privind libera circulație a persoanelor; salută recenta adoptarea a legislației elvețiene ce permite luarea în considerare a principiului „Cassis de Dijon”;

| 22. | îndeamnă Comisia și Elveția să ajungă cu celeritate la poziții comune în actualele negocieri cu privire la acordurile bilaterale, inclusiv acordul privind siguranța produselor; solicită Comisiei și Elveției să elaboreze prezentele acorduri, precum și pe cele viitoare, de o manieră clară și anticipativă, pentru a limita strict posibilitățile de interpretare eronată pe viitor; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia și Elveția să ajungă cu celeritate la poziții comune în actualele negocieri cu privire la acordurile bilaterale, inclusiv acordul privind siguranța produselor; solicită Comisiei și Elveției să elaboreze prezentele acorduri, precum și pe cele viitoare, de o manieră clară și anticipativă, pentru a limita strict posibilitățile de interpretare eronată pe viitor;

| 23. | invită Comisia și autoritățile elvețiene să examineze oportunitatea dezvoltării unui mecanism pentru o mai rapidă adaptare a Acordului privind libera circulație a persoanelor la evoluțiile acquis-ului relevant în domeniile din sfera sa de aplicare; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia și autoritățile elvețiene să examineze oportunitatea dezvoltării unui mecanism pentru o mai rapidă adaptare a Acordului privind libera circulație a persoanelor la evoluțiile acquis-ului relevant în domeniile din sfera sa de aplicare;

| 24. | invită Comisia și autoritățile elvețiene, în viitorul apropriat, să examineze diferite posibilități de găsire a unor soluții orizontale la anumite probleme instituționale în vederea reducerii fragmentării și sporirii transparenței în sistemul decizional și în vederea îmbunătățirii comunicării între comisiile mixte și să ia în calcul introducerea unui mecanism eficient de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia și autoritățile elvețiene, în viitorul apropriat, să examineze diferite posibilități de găsire a unor soluții orizontale la anumite probleme instituționale în vederea reducerii fragmentării și sporirii transparenței în sistemul decizional și în vederea îmbunătățirii comunicării între comisiile mixte și să ia în calcul introducerea unui mecanism eficient de soluționare a litigiilor;

| 25. | invită la o comunicare îmbunătățită între Parlamentul European și autoritățile elvețiene și invită reprezentanții Elveției să se implice mai mult în activitatea Parlamentului European și a organelor sale; |
| --- | --- |

25.

invită la o comunicare îmbunătățită între Parlamentul European și autoritățile elvețiene și invită reprezentanții Elveției să se implice mai mult în activitatea Parlamentului European și a organelor sale;

| 26. | observă că, în contextul noilor provocări din procesul de negociere actual și viitor în mai multe domenii, printre care și protecția consumatorilor, se resimte nevoia dezbaterii posibilității de a depăși actualul cadru instituțional și, eventual, de a încheia un acord bilateral cuprinzător spre avantajul reciproc al Elveției și al UE; |
| --- | --- |

26.

observă că, în contextul noilor provocări din procesul de negociere actual și viitor în mai multe domenii, printre care și protecția consumatorilor, se resimte nevoia dezbaterii posibilității de a depăși actualul cadru instituțional și, eventual, de a încheia un acord bilateral cuprinzător spre avantajul reciproc al Elveției și al UE;

*

* *

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(2)  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/22

---

Marți, 7 septembrie 2010Venituri echitabile pentru agricultori: îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa

P7_TA(2010)0302

Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la venituri echitabile pentru agricultori: îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa (2009/2237(INI))

2011/C 308 E/04

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa” (COM(2009)0591) și diferitele documente de lucru anexate la această comunicare,

având în vedere recomandările Grupului la nivel înalt pentru competitivitatea industriei agroalimentare de la 17 martie 2009 (1),

având în vedere Rezoluția Parlamentului din 26 martie 2009 referitoare la prețurile la alimente în Europa (2),

având în vedere declarația sa din 19 februarie 2008 privind investigarea și soluționarea abuzurilor de putere exercitate de supermarketurile care își desfășoară activitatea în Uniunea Europeană (3),

având în vedere concluziile adoptate de Consiliu la 29 martie 2010 cu privire la îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa (4),

având în vedere raportul intitulat „Agroeconomia și dreptul la alimentație” al raportorului special al ONU pentru dreptul la alimentație,

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0225/2010),

| A. | întrucât recenta volatilitate a prețurilor la produse alimentare și materii prime a generat preocupări în rândul funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente la nivel european și mondial; |
| --- | --- |

A.

întrucât recenta volatilitate a prețurilor la produse alimentare și materii prime a generat preocupări în rândul funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente la nivel european și mondial;

| B. | întrucât, începând cu anul 1996, prețurile la alimente au crescut cu 3,3 % anual, în timp ce prețurile percepute de către agricultori au crescut cu numai 2,1 %, iar cheltuielile de exploatare cu 3,6 %, ceea ce demonstrează faptul că lanțul de aprovizionare cu alimente nu funcționează corect; |
| --- | --- |

B.

întrucât, începând cu anul 1996, prețurile la alimente au crescut cu 3,3 % anual, în timp ce prețurile percepute de către agricultori au crescut cu numai 2,1 %, iar cheltuielile de exploatare cu 3,6 %, ceea ce demonstrează faptul că lanțul de aprovizionare cu alimente nu funcționează corect;

| C. | întrucât în comunicarea Comisiei se recunoaște faptul că „aceste schimbări au avut consecințe grave pentru producătorii din sectorul agricol și îi afectează pe consumatori, care nu beneficiază de condiții echitabile” (5); |
| --- | --- |

C.

întrucât în comunicarea Comisiei se recunoaște faptul că „aceste schimbări au avut consecințe grave pentru producătorii din sectorul agricol și îi afectează pe consumatori, care nu beneficiază de condiții echitabile” (5);

| D. | întrucât în medie în anul 2008 prețurile plătite de consumatorul final au rămas constante sau chiar au crescut, în ciuda scăderii puternice înregistrate de prețurile produselor agricole; |
| --- | --- |

D.

întrucât în medie în anul 2008 prețurile plătite de consumatorul final au rămas constante sau chiar au crescut, în ciuda scăderii puternice înregistrate de prețurile produselor agricole;

| E. | întrucât relațiile comerciale echilibrate nu ar îmbunătăți doar funcționarea lanțului de aprovizionare cu alimente, ci ar fi și în beneficiul agricultorilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât relațiile comerciale echilibrate nu ar îmbunătăți doar funcționarea lanțului de aprovizionare cu alimente, ci ar fi și în beneficiul agricultorilor;

| F. | întrucât, la momentul actual, proliferarea practicilor comerciale neloiale subminează capacitatea de investiție și de inovare a agricultorilor (în special cu privire la tehnologiile ecologice, la atenuarea schimbărilor climatice și la sursele de energie regenerabilă, în timp ce agricultorii trebuie să respecte standarde înalte de mediu, aceste cerințe urmând să fie consolidate și mai mult în cadrul politicii agricole comune în perioada de după 2013); |
| --- | --- |

F.

întrucât, la momentul actual, proliferarea practicilor comerciale neloiale subminează capacitatea de investiție și de inovare a agricultorilor (în special cu privire la tehnologiile ecologice, la atenuarea schimbărilor climatice și la sursele de energie regenerabilă, în timp ce agricultorii trebuie să respecte standarde înalte de mediu, aceste cerințe urmând să fie consolidate și mai mult în cadrul politicii agricole comune în perioada de după 2013);

| G. | întrucât ponderea valorii agricole adăugate din lanțul de aprovizionare cu alimente a scăzut în UE-25 de la 31 % în 1995 la 24 % în 2005 și întrucât datele preliminare pentru următorii ani indică o continuare a procesului de scădere a randamentului pentru agricultori și o creștere constantă a profiturilor înregistrate de către operatori, comercianții cu amănuntul și/sau angro și de către operatorii economici din afara lanțului de aprovizionare cu alimente; |
| --- | --- |

G.

întrucât ponderea valorii agricole adăugate din lanțul de aprovizionare cu alimente a scăzut în UE-25 de la 31 % în 1995 la 24 % în 2005 și întrucât datele preliminare pentru următorii ani indică o continuare a procesului de scădere a randamentului pentru agricultori și o creștere constantă a profiturilor înregistrate de către operatori, comercianții cu amănuntul și/sau angro și de către operatorii economici din afara lanțului de aprovizionare cu alimente;

| H. | întrucât în 2009, la nivelul UE-27, venitul mediu în agricultură a scăzut cu peste 12 %, și, prin urmare, agricultorii nu mai pot realiza venituri echitabile de pe urma muncii lor și întrucât, în ciuda acestui lucru, agricultorii și sectorul agroalimentar încă au datoria de a produce alimente care să respecte standarde de calitate foarte înalte la prețuri pe care consumatorii să și le poată permite, în conformitate cu obiectivele PAC; |
| --- | --- |

H.

întrucât în 2009, la nivelul UE-27, venitul mediu în agricultură a scăzut cu peste 12 %, și, prin urmare, agricultorii nu mai pot realiza venituri echitabile de pe urma muncii lor și întrucât, în ciuda acestui lucru, agricultorii și sectorul agroalimentar încă au datoria de a produce alimente care să respecte standarde de calitate foarte înalte la prețuri pe care consumatorii să și le poată permite, în conformitate cu obiectivele PAC;

| I. | întrucât lanțul de aprovizionare cu alimente implică agricultori, cooperative de „agricultori” și organizații ale producătorilor, industria de prelucrare a produselor alimentare, angrosiști, comercianți cu amănuntul, furnizori de servicii de alimentație publică, restaurante, furnizarea directă din producția de subzistență, producția privată și consumatori, dar și operatori economici din afara lanțului de aprovizionare cu alimente precum: companii de comunicare și promovare, furnizori de transport și logistică, de energie și utilități, de servicii de ambalare, de resurse tehnice, de aditivi, de tehnologii și furnizori de servicii de consultanță; întrucât această complexitate și mare diversitate trebuie să fie luate în considerare pentru a se îmbunătăți viabilitatea întregului lanț; |
| --- | --- |

I.

întrucât lanțul de aprovizionare cu alimente implică agricultori, cooperative de „agricultori” și organizații ale producătorilor, industria de prelucrare a produselor alimentare, angrosiști, comercianți cu amănuntul, furnizori de servicii de alimentație publică, restaurante, furnizarea directă din producția de subzistență, producția privată și consumatori, dar și operatori economici din afara lanțului de aprovizionare cu alimente precum: companii de comunicare și promovare, furnizori de transport și logistică, de energie și utilități, de servicii de ambalare, de resurse tehnice, de aditivi, de tehnologii și furnizori de servicii de consultanță; întrucât această complexitate și mare diversitate trebuie să fie luate în considerare pentru a se îmbunătăți viabilitatea întregului lanț;

| J. | întrucât comunicarea Comisiei identifică o serie de probleme grave, cum ar fi abuzul de putere a cumpărătorului dominant, practicile neloiale în contractare (inclusiv întârzierea efectuării plăților), modificări unilaterale ale contractelor, plăți în avans în vederea asigurării accesului la negocieri, accesul restricționat pe piață, lipsa de informații cu privire la formarea prețurilor și la distribuția marjelor de profit în întreg lanțul alimentar, strâns legate de creșterea concentrării observate în sectorul aprovizionării și în sectorul vânzărilor angro și cu amănuntul; |
| --- | --- |

J.

întrucât comunicarea Comisiei identifică o serie de probleme grave, cum ar fi abuzul de putere a cumpărătorului dominant, practicile neloiale în contractare (inclusiv întârzierea efectuării plăților), modificări unilaterale ale contractelor, plăți în avans în vederea asigurării accesului la negocieri, accesul restricționat pe piață, lipsa de informații cu privire la formarea prețurilor și la distribuția marjelor de profit în întreg lanțul alimentar, strâns legate de creșterea concentrării observate în sectorul aprovizionării și în sectorul vânzărilor angro și cu amănuntul;

| K. | întrucât în comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009 se recomandă promovarea și facilitarea restructurării și consolidării sectorului agricol prin promovarea creării de organizații voluntare ale producătorilor agricoli; |
| --- | --- |

K.

întrucât în comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009 se recomandă promovarea și facilitarea restructurării și consolidării sectorului agricol prin promovarea creării de organizații voluntare ale producătorilor agricoli;

| L. | întrucât globalizarea și procesele de concentrare, în special la nivelul comerțului cu amănuntul, au creat un dezechilibru între diferiții operatori ai lanțului de aprovizionare cu alimente și, în realitate, la momentul actual, există un număr foarte mic de comercianți cu amănuntul care sunt lideri de piață și care negociază în mod direct sau indirect cu 13,4 milioane de agricultori și cu 310 000 de întreprinderi agroalimentare din întreaga UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât globalizarea și procesele de concentrare, în special la nivelul comerțului cu amănuntul, au creat un dezechilibru între diferiții operatori ai lanțului de aprovizionare cu alimente și, în realitate, la momentul actual, există un număr foarte mic de comercianți cu amănuntul care sunt lideri de piață și care negociază în mod direct sau indirect cu 13,4 milioane de agricultori și cu 310 000 de întreprinderi agroalimentare din întreaga UE;

| M. | întrucât concentrarea excesivă duce la pierderi în ceea ce privește diversitatea produselor, patrimoniul cultural, unitățile de desfacere, locurile de muncă și mijloacele de subzistență; |
| --- | --- |

M.

întrucât concentrarea excesivă duce la pierderi în ceea ce privește diversitatea produselor, patrimoniul cultural, unitățile de desfacere, locurile de muncă și mijloacele de subzistență;

| N. | întrucât Comisia susține că dezechilibrele contractuale asociate cu raportul inegal de forțe au efecte negative asupra concurenței din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, deoarece este posibil ca actori mici, dar eficienți, să fie obligați să funcționeze în condiții de rentabilitate redusă, ceea ce limitează capacitatea și motivația acestora de a investi în îmbunătățirea calității produselor și în inovarea proceselor de producție; |
| --- | --- |

N.

întrucât Comisia susține că dezechilibrele contractuale asociate cu raportul inegal de forțe au efecte negative asupra concurenței din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, deoarece este posibil ca actori mici, dar eficienți, să fie obligați să funcționeze în condiții de rentabilitate redusă, ceea ce limitează capacitatea și motivația acestora de a investi în îmbunătățirea calității produselor și în inovarea proceselor de producție;

| O. | întrucât produsele alimentare se comercializează în mod liber pe piața internă, iar rezultatele negocierilor privind prețurile dintre producători (organizații), procesatori, angrosiști și comercianți cu amănuntul sunt deseori determinate de evoluția prețurilor pe piața mondială; |
| --- | --- |

O.

întrucât produsele alimentare se comercializează în mod liber pe piața internă, iar rezultatele negocierilor privind prețurile dintre producători (organizații), procesatori, angrosiști și comercianți cu amănuntul sunt deseori determinate de evoluția prețurilor pe piața mondială;

| P. | întrucât diferența foarte mare din punct de vedere numeric și al puterii economice dintre agricultori și comercianții cu amănuntul indică în mod clar un lanț de aprovizionare cu alimente dezechilibrat; întrucât în vederea stabilirii unui echilibru numeric este necesară promovarea dezvoltării organizațiilor economice de agricultori; întrucât cooperativele joacă un rol fundamental prin sporirea influenței lor și a puterii de negociere de care dispun; |
| --- | --- |

P.

întrucât diferența foarte mare din punct de vedere numeric și al puterii economice dintre agricultori și comercianții cu amănuntul indică în mod clar un lanț de aprovizionare cu alimente dezechilibrat; întrucât în vederea stabilirii unui echilibru numeric este necesară promovarea dezvoltării organizațiilor economice de agricultori; întrucât cooperativele joacă un rol fundamental prin sporirea influenței lor și a puterii de negociere de care dispun;

| Q. | întrucât Uniunea Europeană face parte integrantă din rețeaua comercială globală, fiind ferm angajată față de comerțul mondial în temeiul contractelor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Uniunea Europeană face parte integrantă din rețeaua comercială globală, fiind ferm angajată față de comerțul mondial în temeiul contractelor;

| R. | întrucât Uniunea Europeană este cel mai mare importator și exportator de produse agricole din lume, iar importurile de produse agricole ale UE au crescut în 2008 cu peste 10 % ajungând la 986 miliarde EUR, în timp de exporturile de produse agricole au crescut cu aproximativ 11 % până la 752 miliarde EUR; |
| --- | --- |

R.

întrucât Uniunea Europeană este cel mai mare importator și exportator de produse agricole din lume, iar importurile de produse agricole ale UE au crescut în 2008 cu peste 10 % ajungând la 986 miliarde EUR, în timp de exporturile de produse agricole au crescut cu aproximativ 11 % până la 752 miliarde EUR;

| S. | întrucât Uniunea Europeană acordă deja foarte multe plăți financiare în avans în cadrul politicii sale de ajutor pentru dezvoltare; întrucât încheierea unilaterală a acordurilor bilaterale în dezavantajul agriculturii europene este interzisă, |
| --- | --- |

S.

întrucât Uniunea Europeană acordă deja foarte multe plăți financiare în avans în cadrul politicii sale de ajutor pentru dezvoltare; întrucât încheierea unilaterală a acordurilor bilaterale în dezavantajul agriculturii europene este interzisă,

| 1. | salută comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009 intitulată „Îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa” (COM(2009)0591), întrucât recunoaște existența unor dezechilibre semnificative în ceea ce privește forța diferiților operatori dar consideră că măsurile propuse în comunicarea menționată sunt insuficiente pentru a soluționa această problematică; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009 intitulată „Îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa” (COM(2009)0591), întrucât recunoaște existența unor dezechilibre semnificative în ceea ce privește forța diferiților operatori dar consideră că măsurile propuse în comunicarea menționată sunt insuficiente pentru a soluționa această problematică;

| 2. | invită Comisia și statele membre să abordeze urgent problema pe care o reprezintă distribuția neloială a profiturilor în cadrul lanțului alimentar, în special pentru a asigura venituri adecvate pentru agricultori; recunoaște că pentru a stimula sisteme de producție durabile și etice, agricultorii trebuie să fie compensați pentru investițiile pe care le fac și pentru angajamentele pe care și le iau în aceste domenii; subliniază faptul că, în locul raporturilor de putere, trebuie stabilite raporturi de colaborare; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia și statele membre să abordeze urgent problema pe care o reprezintă distribuția neloială a profiturilor în cadrul lanțului alimentar, în special pentru a asigura venituri adecvate pentru agricultori; recunoaște că pentru a stimula sisteme de producție durabile și etice, agricultorii trebuie să fie compensați pentru investițiile pe care le fac și pentru angajamentele pe care și le iau în aceste domenii; subliniază faptul că, în locul raporturilor de putere, trebuie stabilite raporturi de colaborare;

| 3. | constată faptul că au fost îndeplinite toate obiectivele agricole menționate în Tratatul de la Roma (creșterea productivității, aprovizionarea cu alimente în cantități suficiente, prețuri de consum rezonabile, stabilizarea piețelor), cu excepția celor de asigurare a unor venituri adecvate în agricultură; prin urmare, invită Comisia să țină seama în mod adecvat de acest aspect în cadrul tuturor propunerilor bugetare; |
| --- | --- |

3.

constată faptul că au fost îndeplinite toate obiectivele agricole menționate în Tratatul de la Roma (creșterea productivității, aprovizionarea cu alimente în cantități suficiente, prețuri de consum rezonabile, stabilizarea piețelor), cu excepția celor de asigurare a unor venituri adecvate în agricultură; prin urmare, invită Comisia să țină seama în mod adecvat de acest aspect în cadrul tuturor propunerilor bugetare;

| 4. | recunoaște necesitatea unui sector de producție stabil, sigur și profitabil ca factor decisiv în cadrul lanțului alimentar; totuși, consideră, de asemenea, că lanțul alimentar este alcătuit din mai mulți actori – agricultori, prelucrători, producători, furnizori și comercianți cu amănuntul – care produc împreună valoare adăugată și au nevoie la rândul lor de un anumit grad de siguranță; |
| --- | --- |

4.

recunoaște necesitatea unui sector de producție stabil, sigur și profitabil ca factor decisiv în cadrul lanțului alimentar; totuși, consideră, de asemenea, că lanțul alimentar este alcătuit din mai mulți actori – agricultori, prelucrători, producători, furnizori și comercianți cu amănuntul – care produc împreună valoare adăugată și au nevoie la rândul lor de un anumit grad de siguranță;

Transparența prețurilor

| 5. | invită Comisia să îmbunătățească Instrumentul european de monitorizare a prețurilor, făcându-l mai ușor de utilizat prin includerea unei interfețe multilingve care să cuprindă o gamă mai largă de produse alimentare și prin îmbunătățirea comparabilității a prețurilor la fiecare nivel al lanțului de aprovizionare cu alimente și între statele membre, în așa fel încât să fie satisfăcută nevoia consumatorilor și a agricultorilor cu privire la o mai mare transparență în ceea ce privește formarea prețurilor la produsele alimentare; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să îmbunătățească Instrumentul european de monitorizare a prețurilor, făcându-l mai ușor de utilizat prin includerea unei interfețe multilingve care să cuprindă o gamă mai largă de produse alimentare și prin îmbunătățirea comparabilității a prețurilor la fiecare nivel al lanțului de aprovizionare cu alimente și între statele membre, în așa fel încât să fie satisfăcută nevoia consumatorilor și a agricultorilor cu privire la o mai mare transparență în ceea ce privește formarea prețurilor la produsele alimentare;

| 6. | regretă reticența Comisiei Europene de a efectua un studiu cu privire la distribuția marjelor de profit în cadrul lanțurilor de aprovizionare cu alimente, astfel cum s-a convenit în ceea ce privește procedura bugetară 2009; |
| --- | --- |

6.

regretă reticența Comisiei Europene de a efectua un studiu cu privire la distribuția marjelor de profit în cadrul lanțurilor de aprovizionare cu alimente, astfel cum s-a convenit în ceea ce privește procedura bugetară 2009;

| 7. | subliniază că un dezechilibru al transparenței comerciale între exploatațiile agricole și actorii din amontele și din avalul lanțului alimentar poate avea consecințe negative asupra poziției de negociere a agricultorilor și a grupurilor de producători; |
| --- | --- |

7.

subliniază că un dezechilibru al transparenței comerciale între exploatațiile agricole și actorii din amontele și din avalul lanțului alimentar poate avea consecințe negative asupra poziției de negociere a agricultorilor și a grupurilor de producători;

| 8. | invită Comisia să deruleze rapid proiectul-pilot privind crearea unui observator european al prețurilor și marjelor agricole (și să completeze acest instrument cu date referitoare la prețuri, marje și volume), pentru care Parlamentul European și Consiliul au prevăzut un credit în valoare de 1,5 milioane de euro în bugetul pentru exercițiul 2010; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să deruleze rapid proiectul-pilot privind crearea unui observator european al prețurilor și marjelor agricole (și să completeze acest instrument cu date referitoare la prețuri, marje și volume), pentru care Parlamentul European și Consiliul au prevăzut un credit în valoare de 1,5 milioane de euro în bugetul pentru exercițiul 2010;

| 9. | îndeamnă Comisia să mențină Grupul la nivel înalt pentru lanțul de aprovizionare cu alimente ca forum de discuție, deoarece acesta s-a dovedit a fi un instrument important în vederea identificării problemelor, a efectuării de recomandări și a adoptării de strategii pentru remedierea situației actuale de dezechilibru; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia să mențină Grupul la nivel înalt pentru lanțul de aprovizionare cu alimente ca forum de discuție, deoarece acesta s-a dovedit a fi un instrument important în vederea identificării problemelor, a efectuării de recomandări și a adoptării de strategii pentru remedierea situației actuale de dezechilibru;

| 10. | invită Comisia să prezinte o propună introducerea obligativității raportării anuale de către cele mai importante 20 de întreprinderi de comerț, de prelucrare, de vânzare angro și de vânzare cu amănuntul cu privire la cotele lor de piață (cu datele referitoare la etichetele private) pentru produsele alimentare esențiale și cu privire la volumele de vânzări lunare, astfel încât toți partenerii de piață să poată estima evoluția cererii și a ofertei, precum și evoluția prețurilor în lanțul alimentar; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să prezinte o propună introducerea obligativității raportării anuale de către cele mai importante 20 de întreprinderi de comerț, de prelucrare, de vânzare angro și de vânzare cu amănuntul cu privire la cotele lor de piață (cu datele referitoare la etichetele private) pentru produsele alimentare esențiale și cu privire la volumele de vânzări lunare, astfel încât toți partenerii de piață să poată estima evoluția cererii și a ofertei, precum și evoluția prețurilor în lanțul alimentar;

| 11. | constată că, în unele țări, industria de prelucrare a alimentelor obține cea mai mare marjă de profit, fapt ce a fost confirmat și de Comisie; prin urmare, solicită monitorizarea și controlul în special ale industriei de prelucrare pentru a garanta transparența prețurilor; |
| --- | --- |

11.

constată că, în unele țări, industria de prelucrare a alimentelor obține cea mai mare marjă de profit, fapt ce a fost confirmat și de Comisie; prin urmare, solicită monitorizarea și controlul în special ale industriei de prelucrare pentru a garanta transparența prețurilor;

| 12. | consideră că este necesară creșterea transparenței pieței și a informațiilor puse la dispoziția consumatorilor, ca o condiție esențială în vederea accentuării identității produselor și a asigurării unei varietăți a alimentelor și a produselor agricole și agroalimentare care reprezintă istoria și cultura a numeroase state și regiuni și care reflectă natura „distinctivă” a agriculturii fiecărui stat membru; |
| --- | --- |

12.

consideră că este necesară creșterea transparenței pieței și a informațiilor puse la dispoziția consumatorilor, ca o condiție esențială în vederea accentuării identității produselor și a asigurării unei varietăți a alimentelor și a produselor agricole și agroalimentare care reprezintă istoria și cultura a numeroase state și regiuni și care reflectă natura „distinctivă” a agriculturii fiecărui stat membru;

| 13. | invită Comisia să efectueze o evaluare de impact cu privire la beneficiile unui cadru juridic îmbunătățit care să acopere etichetele private de calitate și ale distribuitorilor, cu scopul de a evita multiplicarea acestora, de a asigura mai multă transparență pentru consumatori și acces pe piață pentru producători; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să efectueze o evaluare de impact cu privire la beneficiile unui cadru juridic îmbunătățit care să acopere etichetele private de calitate și ale distribuitorilor, cu scopul de a evita multiplicarea acestora, de a asigura mai multă transparență pentru consumatori și acces pe piață pentru producători;

| 14. | subliniază necesitatea de a promova o creștere a valorii adăugate a producției agro-alimentare europene și de a lansa campanii de informare pentru consumatori cu privire la eforturile depuse de către agricultori și de către industrie în ceea ce privește mediul, siguranța alimentară și calitatea vieții animalelor; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea de a promova o creștere a valorii adăugate a producției agro-alimentare europene și de a lansa campanii de informare pentru consumatori cu privire la eforturile depuse de către agricultori și de către industrie în ceea ce privește mediul, siguranța alimentară și calitatea vieții animalelor;

Concurența

| 15. | invită autoritățile europene și naționale din domeniul concurenței și alte autorități de reglementare implicate în producție și comerț să abordeze cu fermitate problemele legate de poziția dominantă și de cotele de piață semnificative ale comercianților agroeconomici, întreprinderilor de prelucrare și comercianților cu amănuntul care își desfășoară activitatea în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente; îndeamnă aceste autorități să ia măsuri împotriva practicilor abuzive de cumpărare ale tuturor actorilor care pun sistematic agricultorii într-o poziție de negociere inegală; |
| --- | --- |

15.

invită autoritățile europene și naționale din domeniul concurenței și alte autorități de reglementare implicate în producție și comerț să abordeze cu fermitate problemele legate de poziția dominantă și de cotele de piață semnificative ale comercianților agroeconomici, întreprinderilor de prelucrare și comercianților cu amănuntul care își desfășoară activitatea în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente; îndeamnă aceste autorități să ia măsuri împotriva practicilor abuzive de cumpărare ale tuturor actorilor care pun sistematic agricultorii într-o poziție de negociere inegală;

| 16. | invită Comisia să stabilească o nouă relație între normele în domeniul concurenței și PAC în vederea furnizării agricultorilor și organizațiilor interprofesionale ale acestora a instrumentelor necesare pentru îmbunătățirea poziției de negociere a acestora; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să stabilească o nouă relație între normele în domeniul concurenței și PAC în vederea furnizării agricultorilor și organizațiilor interprofesionale ale acestora a instrumentelor necesare pentru îmbunătățirea poziției de negociere a acestora;

| 17. | îndeamnă Comisia să analizeze consecințele penetrării semnificative a pieței, într-un anumit stat membru, de către un singur comerciant cu amănuntul sau de către un număr redus de comercianți cu amănuntul; îndeamnă Comisia să ia în considerare posibilitatea de a introduce măsuri corective – în beneficiul producătorilor și al consumatorilor – în cazul în care practicile comercianților cu amănuntul sau cotele de piață se dovedesc a avea efecte anticoncurențiale; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă Comisia să analizeze consecințele penetrării semnificative a pieței, într-un anumit stat membru, de către un singur comerciant cu amănuntul sau de către un număr redus de comercianți cu amănuntul; îndeamnă Comisia să ia în considerare posibilitatea de a introduce măsuri corective – în beneficiul producătorilor și al consumatorilor – în cazul în care practicile comercianților cu amănuntul sau cotele de piață se dovedesc a avea efecte anticoncurențiale;

| 18. | invită Comisia să prezinte un raport Parlamentului, până la sfârșitul anului 2010, în care să furnizeze date privind abuzul de putere de cumpărare în UE, comportamentul anticoncurențial și practicile contractuale neloiale din lanțul alimentar începând cu sectorul materiilor prime și până la consumator și să propună soluții adecvate; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să prezinte un raport Parlamentului, până la sfârșitul anului 2010, în care să furnizeze date privind abuzul de putere de cumpărare în UE, comportamentul anticoncurențial și practicile contractuale neloiale din lanțul alimentar începând cu sectorul materiilor prime și până la consumator și să propună soluții adecvate;

| 19. | invită statele membre, acolo unde este cazul, să ofere autorităților naționale din domeniul concurenței mai multe posibilități de acțiune prin stabilirea unor mecanisme simple pentru adunarea de dovezi privind denaturarea concurenței prin practici contractuale neloiale; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre, acolo unde este cazul, să ofere autorităților naționale din domeniul concurenței mai multe posibilități de acțiune prin stabilirea unor mecanisme simple pentru adunarea de dovezi privind denaturarea concurenței prin practici contractuale neloiale;

| 20. | consideră că este necesară interzicerea la nivelul Uniunii a vânzării produselor agricole la un preț mai mic decât cel de achiziție; |
| --- | --- |

20.

consideră că este necesară interzicerea la nivelul Uniunii a vânzării produselor agricole la un preț mai mic decât cel de achiziție;

| 21. | îndeamnă Comisia să inițieze o investigație sectorială completă în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente în vederea stabilirii nivelului abuzului de putere de cumpărare în acest sector; accentuează succesul înregistrat de investigația cu privire la concurență realizată în sectorul farmaceutic în 2009; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia să inițieze o investigație sectorială completă în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente în vederea stabilirii nivelului abuzului de putere de cumpărare în acest sector; accentuează succesul înregistrat de investigația cu privire la concurență realizată în sectorul farmaceutic în 2009;

| 22. | îndeamnă Comisia să procedeze la revizuirea criteriilor utilizate în prezent în vederea evaluării comportamentului anticoncurențial (indicele Herfindahl); acest indice, care este util în evaluarea riscului de monopol, nu este în măsură să ofere o valoare reală a practicilor anticoncurențiale de tip coluziune și oligopol, cum se pare că au loc, cel puțin parțial, în cazul vânzării cu amănuntul la scară largă; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia să procedeze la revizuirea criteriilor utilizate în prezent în vederea evaluării comportamentului anticoncurențial (indicele Herfindahl); acest indice, care este util în evaluarea riscului de monopol, nu este în măsură să ofere o valoare reală a practicilor anticoncurențiale de tip coluziune și oligopol, cum se pare că au loc, cel puțin parțial, în cazul vânzării cu amănuntul la scară largă;

| 23. | invită Comisia să asigure o aplicare mai bună aplicare a regulilor de concurență în lanțul alimentar și să analizeze posibilitatea prezentării unor propuneri legislative către Parlament și Consiliu în acest sens, astfel încât să se limiteze în mod eficient dezvoltarea pozițiilor dominante de pe piață în cadrul sectoarelor de materii prime, al industriei de prelucrare a produselor alimentare și al sectorului comerțului cu amănuntul și să se consolideze puterea de negociere a agricultorilor, permițându-le acestora să ia măsuri coordonate împotriva agenților dominanți prin intermediul unor organizații ale producătorilor, organizații sectoriale și IMM eficiente; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să asigure o aplicare mai bună aplicare a regulilor de concurență în lanțul alimentar și să analizeze posibilitatea prezentării unor propuneri legislative către Parlament și Consiliu în acest sens, astfel încât să se limiteze în mod eficient dezvoltarea pozițiilor dominante de pe piață în cadrul sectoarelor de materii prime, al industriei de prelucrare a produselor alimentare și al sectorului comerțului cu amănuntul și să se consolideze puterea de negociere a agricultorilor, permițându-le acestora să ia măsuri coordonate împotriva agenților dominanți prin intermediul unor organizații ale producătorilor, organizații sectoriale și IMM eficiente;

| 24. | consideră că Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 privind organizarea comună a piețelor (OPC) trebui revizuit de urgență pentru a consolida această organizare și că domeniul de aplicare al acestui regulament ar trebui extins în așa fel încât să includă practici durabile de producție ca și condiție de exceptare de la aplicarea articolului 101 din TFUE; |
| --- | --- |

24.

consideră că Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 privind organizarea comună a piețelor (OPC) trebui revizuit de urgență pentru a consolida această organizare și că domeniul de aplicare al acestui regulament ar trebui extins în așa fel încât să includă practici durabile de producție ca și condiție de exceptare de la aplicarea articolului 101 din TFUE;

| 25. | consideră că la nivelul UE va fi necesar un anumit grad de coordonare și armonizare a măsurilor naționale împotriva practicilor comerciale neloiale; |
| --- | --- |

25.

consideră că la nivelul UE va fi necesar un anumit grad de coordonare și armonizare a măsurilor naționale împotriva practicilor comerciale neloiale;

| 26. | îndeamnă Comisia să prevadă o diversificare legislativă a produselor cu o puternică bază teritorială, care se evidențiază prin caracterul lor local sau regional specific, distinctiv, comparativ cu produsele standardizate; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia să prevadă o diversificare legislativă a produselor cu o puternică bază teritorială, care se evidențiază prin caracterul lor local sau regional specific, distinctiv, comparativ cu produsele standardizate;

| 27. | solicită Comisiei să ia măsuri în vederea păstrării diverselor caracteristici nutriționale, ecologice și cu privire la sănătate ale alimentelor și să se asigure că prețurile vor fi în deplină concordanță cu această diversitate; în esență, concurența ar trebui, de asemenea, dezvoltată pe baza unor caracteristici calitative variate care ar trebui măsurate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei să ia măsuri în vederea păstrării diverselor caracteristici nutriționale, ecologice și cu privire la sănătate ale alimentelor și să se asigure că prețurile vor fi în deplină concordanță cu această diversitate; în esență, concurența ar trebui, de asemenea, dezvoltată pe baza unor caracteristici calitative variate care ar trebui măsurate în mod corespunzător;

Abuzul de putere de cumpărare și contractarea

| 28. | invită Comisia să se asigure că legislația UE în domeniul concurenței nu este eludată de abuzul de putere de cumpărare (fără a se produce o denaturare a concurenței) în lanțul alimentar, fenomen ce deseori se manifestă prin întârzierea efectuării plăților către agricultori sau întreprinderile mici de prelucrare, prin modificări ulterioare ale condițiilor contractuale, prin reduceri forțate de prețuri, prin revânzarea în pierdere sau prin cerințe referitoare la volume excesive ori prin taxe de listare nejustificate, și, dacă este necesar, să prezinte propuneri corespunzătoare; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să se asigure că legislația UE în domeniul concurenței nu este eludată de abuzul de putere de cumpărare (fără a se produce o denaturare a concurenței) în lanțul alimentar, fenomen ce deseori se manifestă prin întârzierea efectuării plăților către agricultori sau întreprinderile mici de prelucrare, prin modificări ulterioare ale condițiilor contractuale, prin reduceri forțate de prețuri, prin revânzarea în pierdere sau prin cerințe referitoare la volume excesive ori prin taxe de listare nejustificate, și, dacă este necesar, să prezinte propuneri corespunzătoare;

| 29. | solicită în special ca termenele de plată în lanțul de aprovizionare cu alimente să fie reduse la un maximum de 30 de zile pentru toate produsele alimentare și la o perioadă mai scurtă pentru produsele agricole cu grad ridicat de perisabilitate, în cadrul revizuirii în curs a Directivei 2000/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea întârzierii efectuării plăților în cadrul tranzacțiilor comerciale (prevăzându-se excepții pentru organizațiile de producători și pentru cooperative); |
| --- | --- |

29.

solicită în special ca termenele de plată în lanțul de aprovizionare cu alimente să fie reduse la un maximum de 30 de zile pentru toate produsele alimentare și la o perioadă mai scurtă pentru produsele agricole cu grad ridicat de perisabilitate, în cadrul revizuirii în curs a Directivei 2000/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea întârzierii efectuării plăților în cadrul tranzacțiilor comerciale (prevăzându-se excepții pentru organizațiile de producători și pentru cooperative);

| 30. | îndeamnă Comisia să propună o extindere a legislației europene în domeniul concurenței dincolo de preocupările pe care acesta se axează în mod strict la momentul actual, și anume bunăstarea consumatorilor și aspectele privind asigurarea unor prețuri mici la alimente; |
| --- | --- |

30.

îndeamnă Comisia să propună o extindere a legislației europene în domeniul concurenței dincolo de preocupările pe care acesta se axează în mod strict la momentul actual, și anume bunăstarea consumatorilor și aspectele privind asigurarea unor prețuri mici la alimente;

| 31. | solicită Comisiei să verifice dacă cerințele impuse de lanțurile comerciale, altele decât cele stabilite prin regulamente, referitoare la practicile din producția agricolă de legume și fructe și la reziduurile rezultate din pesticide, de a limita comerțul liber și de a consolida în mod nejustificat poziția comerțului în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, sunt adecvate; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să verifice dacă cerințele impuse de lanțurile comerciale, altele decât cele stabilite prin regulamente, referitoare la practicile din producția agricolă de legume și fructe și la reziduurile rezultate din pesticide, de a limita comerțul liber și de a consolida în mod nejustificat poziția comerțului în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, sunt adecvate;

| 32. | solicită stabilirea unei liste a practicilor abuzive de piață, precum vânzările în pierdere, sau comisioanele din vânzări, precum și interzicerea clară a acestora de către Uniunea Europeană; solicită stabilirea unei liste publice a întreprinderilor care nu respectă normele și introducerea unui sistem de sancționare; |
| --- | --- |

32.

solicită stabilirea unei liste a practicilor abuzive de piață, precum vânzările în pierdere, sau comisioanele din vânzări, precum și interzicerea clară a acestora de către Uniunea Europeană; solicită stabilirea unei liste publice a întreprinderilor care nu respectă normele și introducerea unui sistem de sancționare;

| 33. | invită Comisia să analizeze dacă și în ce măsură utilizarea abuzivă a etichetelor private (produse de marcă proprie) și practicile de formare a alianțelor de cumpărare de către lanțurile de supermarketuri conduc la o denaturarea concurenței și la crearea unei presiuni asupra neloiale asupra agricultorilor și la reducerea sistematică a prețurilor la producător; reamintește faptul că utilizarea abuzivă a etichetelor private are un impact negativ asupra capacității de inovare a producătorilor (în special a producătorilor mici); solicită insistent Comisiei să ia măsuri în această privință în așa fel încât agricultorii și grupurile de producători beneficiază de un tratament echitabil în procesul de formare a prețurilor; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să analizeze dacă și în ce măsură utilizarea abuzivă a etichetelor private (produse de marcă proprie) și practicile de formare a alianțelor de cumpărare de către lanțurile de supermarketuri conduc la o denaturarea concurenței și la crearea unei presiuni asupra neloiale asupra agricultorilor și la reducerea sistematică a prețurilor la producător; reamintește faptul că utilizarea abuzivă a etichetelor private are un impact negativ asupra capacității de inovare a producătorilor (în special a producătorilor mici); solicită insistent Comisiei să ia măsuri în această privință în așa fel încât agricultorii și grupurile de producători beneficiază de un tratament echitabil în procesul de formare a prețurilor;

| 34. | consideră că recomandările Comisiei de a se intensifica integrarea verticală în industria alimentară nu reflectă întotdeauna necesitatea reechilibrării puterii de negociere dintre agricultori, distribuitori și industria alimentară și că, prin urmare, acele strategii ar trebui însoțite de măsuri de descurajare a practicilor abuzive; |
| --- | --- |

34.

consideră că recomandările Comisiei de a se intensifica integrarea verticală în industria alimentară nu reflectă întotdeauna necesitatea reechilibrării puterii de negociere dintre agricultori, distribuitori și industria alimentară și că, prin urmare, acele strategii ar trebui însoțite de măsuri de descurajare a practicilor abuzive;

| 35. | atrage atenția asupra faptului că agricultura contractuală impusă de către cumpărători, integrarea verticală și operațiunile la termen, care joacă un rol din ce în ce mai important, ar putea slăbi concurența, în special între cumpărători; prin urmare, solicită Comisiei să examineze mai îndeaproape efectele unor asemenea relații contractuale și, dacă este cazul, să ia măsurile necesare; |
| --- | --- |

35.

atrage atenția asupra faptului că agricultura contractuală impusă de către cumpărători, integrarea verticală și operațiunile la termen, care joacă un rol din ce în ce mai important, ar putea slăbi concurența, în special între cumpărători; prin urmare, solicită Comisiei să examineze mai îndeaproape efectele unor asemenea relații contractuale și, dacă este cazul, să ia măsurile necesare;

| 36. | invită Comisia și statele membre să promoveze practicile contractuale echitabile între toți actorii lanțului de aprovizionare cu alimente pe baza unor condiții negociate cu organizațiile de agricultori și de producători, inclusiv cu organizațiile sectoriale și interprofesionale astfel încât să se îmbunătățească practicile agricole durabile și să se asigure produse de cea mai bună calitate, să se reducă prețurile materiilor prime și să se garanteze cele mai echitabile prețuri, precum și să se prevadă un sistem ușor accesibil prin care să se împiedice încălcarea contractelor de către cumpărători; consideră că contractele standard ar putea constitui instrumente standard, a căror implementare ar trebui să aibă forță obligatorie în anumite sectoare; sprijină schimbul de bune practici cu privire la notificarea practicilor contractuale între statele membre, inclusiv furnizarea de informații către Comisie; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia și statele membre să promoveze practicile contractuale echitabile între toți actorii lanțului de aprovizionare cu alimente pe baza unor condiții negociate cu organizațiile de agricultori și de producători, inclusiv cu organizațiile sectoriale și interprofesionale astfel încât să se îmbunătățească practicile agricole durabile și să se asigure produse de cea mai bună calitate, să se reducă prețurile materiilor prime și să se garanteze cele mai echitabile prețuri, precum și să se prevadă un sistem ușor accesibil prin care să se împiedice încălcarea contractelor de către cumpărători; consideră că contractele standard ar putea constitui instrumente standard, a căror implementare ar trebui să aibă forță obligatorie în anumite sectoare; sprijină schimbul de bune practici cu privire la notificarea practicilor contractuale între statele membre, inclusiv furnizarea de informații către Comisie;

| 37. | salută și încurajează constituirea de ombudsmani pentru sectorul vânzării cu amănuntul de produse alimentare și instituirea altor mecanisme de arbitrare menite să garanteze respectarea acordurilor contractuale; invită Comisia să analizeze experiențe din acest domeniu în vederea instituirii unui ombudsman la nivelul UE pentru sectorul vânzării cu amănuntul de produse alimentare, ale cărui sarcini să constea în asigurarea aplicării codurilor de conduită, a bunelor practici și a contractelor în tranzacțiile dintre operatori din state membre diferite; |
| --- | --- |

37.

salută și încurajează constituirea de ombudsmani pentru sectorul vânzării cu amănuntul de produse alimentare și instituirea altor mecanisme de arbitrare menite să garanteze respectarea acordurilor contractuale; invită Comisia să analizeze experiențe din acest domeniu în vederea instituirii unui ombudsman la nivelul UE pentru sectorul vânzării cu amănuntul de produse alimentare, ale cărui sarcini să constea în asigurarea aplicării codurilor de conduită, a bunelor practici și a contractelor în tranzacțiile dintre operatori din state membre diferite;

| 38. | solicită Comisiei să divulge practicile neloiale privind taxele de listare și alte taxe de introducere pe piață și să examineze dacă acestea încalcă legislația în domeniul concurenței; solicită Comisiei să propună norme uniforme cu privire la taxele de listare și de introducere pe piață și, în special, să ia măsuri împotriva taxelor excesive solicitate de distribuitori; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei să divulge practicile neloiale privind taxele de listare și alte taxe de introducere pe piață și să examineze dacă acestea încalcă legislația în domeniul concurenței; solicită Comisiei să propună norme uniforme cu privire la taxele de listare și de introducere pe piață și, în special, să ia măsuri împotriva taxelor excesive solicitate de distribuitori;

| 39. | consideră că Comisia trebuie să promoveze o campanie de informare pe scară largă, la nivel european, în vederea creșterii gradului de sensibilizare a agricultorilor cu privire la drepturile lor, la practicile abuzive care i-ar putea viza și la mijloacele disponibile de denunțare a acestor abuzuri; |
| --- | --- |

39.

consideră că Comisia trebuie să promoveze o campanie de informare pe scară largă, la nivel european, în vederea creșterii gradului de sensibilizare a agricultorilor cu privire la drepturile lor, la practicile abuzive care i-ar putea viza și la mijloacele disponibile de denunțare a acestor abuzuri;

Speculația

| 40. | solicită Uniunii Europene să facă presiuni pentru crearea unei agenții mondiale de reglementare independente, responsabilă de stabilirea normelor pentru piețele la termen pentru produsele de bază și pentru piețele de schimb de opțiuni, precum și de punerea în aplicare a unor măsuri stricte împotriva speculațiilor pe produse alimentare la nivel mondial; |
| --- | --- |

40.

solicită Uniunii Europene să facă presiuni pentru crearea unei agenții mondiale de reglementare independente, responsabilă de stabilirea normelor pentru piețele la termen pentru produsele de bază și pentru piețele de schimb de opțiuni, precum și de punerea în aplicare a unor măsuri stricte împotriva speculațiilor pe produse alimentare la nivel mondial;

| 41. | solicită ca, având în vedere orientarea din ce în ce mai crescută către piață, să se ia măsuri în vederea eliminării volatilității extreme a prețurilor, dat fiind faptul că anumiți operatori din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente profită de acest fenomen în timp ce alții sunt în mod vizibil afectați de acesta; solicită Comisiei, prin urmare, să propună acte legislative referitoare la instrumente de combatere volatilității prețuirilor în vederea reducerii vulnerabilității producătorilor; |
| --- | --- |

41.

solicită ca, având în vedere orientarea din ce în ce mai crescută către piață, să se ia măsuri în vederea eliminării volatilității extreme a prețurilor, dat fiind faptul că anumiți operatori din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente profită de acest fenomen în timp ce alții sunt în mod vizibil afectați de acesta; solicită Comisiei, prin urmare, să propună acte legislative referitoare la instrumente de combatere volatilității prețuirilor în vederea reducerii vulnerabilității producătorilor;

| 42. | invită Comisia să întărească competențele autorităților europene responsabile de piețele de schimb de mărfuri, astfel încât să se evite speculațiile pe mărfurile alimentare, și să depună eforturi pentru punerea în aplicare a unor măsuri UE adecvate care influențează piețele agricole la termen; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să întărească competențele autorităților europene responsabile de piețele de schimb de mărfuri, astfel încât să se evite speculațiile pe mărfurile alimentare, și să depună eforturi pentru punerea în aplicare a unor măsuri UE adecvate care influențează piețele agricole la termen;

| 43. | solicită Comisiei să îmbunătățească monitorizarea și transparența globală a piețelor instrumentelor financiare derivate și, de asemenea, să sporească transparența activităților din afara piețelor reglementate în contextul viitoarei revizuiri a directivei MiFID și a altor legislații relevante; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei să îmbunătățească monitorizarea și transparența globală a piețelor instrumentelor financiare derivate și, de asemenea, să sporească transparența activităților din afara piețelor reglementate în contextul viitoarei revizuiri a directivei MiFID și a altor legislații relevante;

Autoreglementarea

| 44. | îndeamnă Consiliul să încurajeze în continuare inițiativele de autoreglementare și posibilitatea de a crea fonduri mutuale pentru a putea face față riscurilor economice, astfel încât să se consolideze poziția de negociere a agricultorilor, în special prin sprijinirea organizațiilor economice și de producători, a organizaților sectoriale și a cooperativelor agricole; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă Consiliul să încurajeze în continuare inițiativele de autoreglementare și posibilitatea de a crea fonduri mutuale pentru a putea face față riscurilor economice, astfel încât să se consolideze poziția de negociere a agricultorilor, în special prin sprijinirea organizațiilor economice și de producători, a organizaților sectoriale și a cooperativelor agricole;

| 45. | încurajează statele membre să elaboreze coduri de bune practici comerciale pentru lanțul alimentar, inclusiv mecanisme de plângere și sancțiuni pentru practicile neloiale; solicită Comisiei să propună un cod comun, cu aplicabilitate în întreaga UE, pentru reechilibrarea relațiilor din lanțul de aprovizionare cu alimente; îndeamnă, de asemenea, Comisia prezinte o propunere privind aplicarea unui mecanism la nivel european în vederea monitorizării, prin intermediul organismelor specializate din statele membre, a relațiilor dintre distribuitorii dominanți și furnizorii acestora; |
| --- | --- |

45.

încurajează statele membre să elaboreze coduri de bune practici comerciale pentru lanțul alimentar, inclusiv mecanisme de plângere și sancțiuni pentru practicile neloiale; solicită Comisiei să propună un cod comun, cu aplicabilitate în întreaga UE, pentru reechilibrarea relațiilor din lanțul de aprovizionare cu alimente; îndeamnă, de asemenea, Comisia prezinte o propunere privind aplicarea unui mecanism la nivel european în vederea monitorizării, prin intermediul organismelor specializate din statele membre, a relațiilor dintre distribuitorii dominanți și furnizorii acestora;

| 46. | consideră că este necesară stimularea unei mai bune integrări a diferitelor verigi ale lanțului de distribuție prin organizații interprofesionale și crearea de contracte-tip pe bază voluntară, cu posibilitatea, în anumite cazuri, în special în cazul produselor perisabile, ca statele membre să poate impune aplicarea lor obligatorie; |
| --- | --- |

46.

consideră că este necesară stimularea unei mai bune integrări a diferitelor verigi ale lanțului de distribuție prin organizații interprofesionale și crearea de contracte-tip pe bază voluntară, cu posibilitatea, în anumite cazuri, în special în cazul produselor perisabile, ca statele membre să poate impune aplicarea lor obligatorie;

Sisteme alimentare durabile și calitatea alimentelor

| 47. | deplânge faptul că, în comunicarea sa, Comisia nu subliniază mai pregnant importanța agriculturii ca treaptă primară a lanțului de valori economice agricole în domeniul aprovizionării cu alimente și al industriei alimentare; subliniază corelațiile dintre nivelul scăzut al prețurilor la poarta fermei și supraproducția structurală, precum și consecințele acestora asupra sustenabilității, a standardelor cu privire la protecția animalelor, a inovării agricole și a ocupării forței de muncă în regiunile defavorizate; |
| --- | --- |

47.

deplânge faptul că, în comunicarea sa, Comisia nu subliniază mai pregnant importanța agriculturii ca treaptă primară a lanțului de valori economice agricole în domeniul aprovizionării cu alimente și al industriei alimentare; subliniază corelațiile dintre nivelul scăzut al prețurilor la poarta fermei și supraproducția structurală, precum și consecințele acestora asupra sustenabilității, a standardelor cu privire la protecția animalelor, a inovării agricole și a ocupării forței de muncă în regiunile defavorizate;

| 48. | solicită Comisiei să propună adoptarea unor instrumente de susținere și promovare a lanțurilor de aprovizionare cu alimente gestionate de agricultori, a lanțurilor scurte de aprovizionare cu alimente și a piețelor de agricultori, în vederea stabilirii unei relații directe cu consumatorii și pentru a ajuta agricultorii să obțină o pondere mai echitabilă din valoarea prețului final de vânzare prin reducerea numărului intermediarilor și a etapelor procesului; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei să propună adoptarea unor instrumente de susținere și promovare a lanțurilor de aprovizionare cu alimente gestionate de agricultori, a lanțurilor scurte de aprovizionare cu alimente și a piețelor de agricultori, în vederea stabilirii unei relații directe cu consumatorii și pentru a ajuta agricultorii să obțină o pondere mai echitabilă din valoarea prețului final de vânzare prin reducerea numărului intermediarilor și a etapelor procesului;

| 49. | îndeamnă Comisia ca, în cadrul activităților sale, să acorde o atenție specială situației din țările în curs de dezvoltare și să nu pună în pericol propria aprovizionare cu alimente a țărilor terțe; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă Comisia ca, în cadrul activităților sale, să acorde o atenție specială situației din țările în curs de dezvoltare și să nu pună în pericol propria aprovizionare cu alimente a țărilor terțe;

| 50. | invită Comisia să revizuiască standardele de igienă ale UE în ceea ce privește comercializarea la distanță sau locală și termenul de valabilitate al produselor, să descentralizeze și să simplifice sistemele de certificare și control și să promoveze relațiile directe producător-consumator și lanțurile scurte de aprovizionare cu alimente; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să revizuiască standardele de igienă ale UE în ceea ce privește comercializarea la distanță sau locală și termenul de valabilitate al produselor, să descentralizeze și să simplifice sistemele de certificare și control și să promoveze relațiile directe producător-consumator și lanțurile scurte de aprovizionare cu alimente;

| 51. | recunoaște importanța și necesitatea unei reglementări ferme cu privire la calitatea produselor agricole; în acest sens, amintește Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la politica privind calitatea produselor agricole și menționează nevoia ca produsele importate să respecte toate normele de calitate și de producție în vederea evitării unei concurențe neloiale cu produsele europene; |
| --- | --- |

51.

recunoaște importanța și necesitatea unei reglementări ferme cu privire la calitatea produselor agricole; în acest sens, amintește Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la politica privind calitatea produselor agricole și menționează nevoia ca produsele importate să respecte toate normele de calitate și de producție în vederea evitării unei concurențe neloiale cu produsele europene;

| 52. | reamintește că stabilitatea veniturilor agricultorilor determină capacitatea acestora de a investi în tehnologii ecologice, în atenuarea schimbărilor climatice și în sursele regenerabile de energie și în măsuri de protecție pentru o agricultură sustenabilă și că, de asemenea, agricultorii trebuie să respecte standarde înalte de mediu; |
| --- | --- |

52.

reamintește că stabilitatea veniturilor agricultorilor determină capacitatea acestora de a investi în tehnologii ecologice, în atenuarea schimbărilor climatice și în sursele regenerabile de energie și în măsuri de protecție pentru o agricultură sustenabilă și că, de asemenea, agricultorii trebuie să respecte standarde înalte de mediu;

| 53. | consideră că este esențială îmbunătățirea organizării și raționalizarea în continuare a lanțului de aprovizionare cu alimente pentru a reduce impactul transportării produselor alimentare (mile alimentare) asupra mediului și pentru a promova comercializarea produselor alimentare locale; |
| --- | --- |

53.

consideră că este esențială îmbunătățirea organizării și raționalizarea în continuare a lanțului de aprovizionare cu alimente pentru a reduce impactul transportării produselor alimentare (mile alimentare) asupra mediului și pentru a promova comercializarea produselor alimentare locale;

| 54. | subliniază că investițiile în facilități de păstrare și ambalare a produselor agricole pot juca un rol important în asigurarea unor prețuri echitabile pentru aceste produse; |
| --- | --- |

54.

subliniază că investițiile în facilități de păstrare și ambalare a produselor agricole pot juca un rol important în asigurarea unor prețuri echitabile pentru aceste produse;

| 55. | subliniază necesitatea asigurării unei dezvoltări durabile a economiei rurale prin încurajarea activităților de procesare a produselor agricole în cadrul exploatației, dar și a activităților non-agricole, în scopul creșterii numărului de locuri de muncă și a veniturilor adiționale; |
| --- | --- |

55.

subliniază necesitatea asigurării unei dezvoltări durabile a economiei rurale prin încurajarea activităților de procesare a produselor agricole în cadrul exploatației, dar și a activităților non-agricole, în scopul creșterii numărului de locuri de muncă și a veniturilor adiționale;

| 56. | invită Comisia să susțină inițiativele locale și regionale de comercializare a alimentelor și să nu le împovăreze prin legislație și birocrație exagerate, întrucât acestea au o contribuție importantă la crearea valorii adăugate a exploatărilor agricole; |
| --- | --- |

56.

invită Comisia să susțină inițiativele locale și regionale de comercializare a alimentelor și să nu le împovăreze prin legislație și birocrație exagerate, întrucât acestea au o contribuție importantă la crearea valorii adăugate a exploatărilor agricole;

Autoaprovizionarea, serviciile alimentare publice și risipa de alimente

| 57. | solicită Comisiei ca, în momentul revizuirii normelor UE pentru producătorii de alimente de la nivel local, să țină seama de producția de subzistență sau semisubzistență; |
| --- | --- |

57.

solicită Comisiei ca, în momentul revizuirii normelor UE pentru producătorii de alimente de la nivel local, să țină seama de producția de subzistență sau semisubzistență;

| 58. | invită Comisia să evalueze posibile modificări ale normelor privind practicile de achiziții publice pentru serviciile de alimentație publică, astfel încât să se consolideze practicile agricole durabile și bunăstarea animalelor, să se dezvolte produse alimentare de sezon și locale; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să evalueze posibile modificări ale normelor privind practicile de achiziții publice pentru serviciile de alimentație publică, astfel încât să se consolideze practicile agricole durabile și bunăstarea animalelor, să se dezvolte produse alimentare de sezon și locale;

| 59. | consideră că achizițiile publice, de exemplu în cadrul programelor specifice privind produsele lactate și fructele și legumele, implementate în școli, trebuie să garanteze accesul micilor producători locali și al grupurilor locale de producători; |
| --- | --- |

59.

consideră că achizițiile publice, de exemplu în cadrul programelor specifice privind produsele lactate și fructele și legumele, implementate în școli, trebuie să garanteze accesul micilor producători locali și al grupurilor locale de producători;

| 60. | consideră că trebuie încurajate piețele agricole administrate direct de agricultori, crearea de spații de comercializare în care producătorii să prezinte consumatorilor produsele în mod direct; crearea unor programe de promovare a vânzărilor pe piețele locale; |
| --- | --- |

60.

consideră că trebuie încurajate piețele agricole administrate direct de agricultori, crearea de spații de comercializare în care producătorii să prezinte consumatorilor produsele în mod direct; crearea unor programe de promovare a vânzărilor pe piețele locale;

| 61. | îndeamnă Comisia să analizeze, într-un raport către Parlamentul European și Consiliu, problema deșeurilor considerabile de produse alimentare în lanțul alimentar, care, în majoritatea statelor membre, reprezintă până la 30 % din produsele alimentare, și ia măsuri printr-o campanie de informare cu privire la valoarea esențială a alimentelor; |
| --- | --- |

61.

îndeamnă Comisia să analizeze, într-un raport către Parlamentul European și Consiliu, problema deșeurilor considerabile de produse alimentare în lanțul alimentar, care, în majoritatea statelor membre, reprezintă până la 30 % din produsele alimentare, și ia măsuri printr-o campanie de informare cu privire la valoarea esențială a alimentelor;

| 62. | subliniază importanța dezvoltării unor programe alimentare pentru cetățenii europeni care au nevoie de acestea, precum persoanele cele mai dezavantajate, și anume vârstnicii și tinerii; |
| --- | --- |

62.

subliniază importanța dezvoltării unor programe alimentare pentru cetățenii europeni care au nevoie de acestea, precum persoanele cele mai dezavantajate, și anume vârstnicii și tinerii;

*

* *

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

63.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/food/files/high_level_group_2008/documents_hlg/final_recommendations_hlg_17_03_09_en.pdf

(2)  Texte adoptate la acea dată, P6_TA(2009)0191.

(3)  Texte adoptate la acea dată, P6_TA(2008)0054.

(4)  Documentul Consiliului 8099/10.

(5)  COM(2009)0591, introducere.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/30

---

Marți, 7 septembrie 2010Finanțarea și funcționarea Fondului european de ajustare la globalizare

P7_TA(2010)0303

Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la finanțarea și funcționarea Fondului european de ajustare la globalizare (2010/2072(INI))

2011/C 308 E/05

Parlamentul European,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul privind FEG),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 546/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (3),

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la propunerile de decizii ale Parlamentului European și ale Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară, adoptate începând cu 23 octombrie 2007 și până în prezent (4),

având în vedere Comunicările Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 2 iulie 2008 (COM(2008)0421) și din 28 iulie 2009 (COM(2009)0394) privind activitățile Fondului european de ajustare la globalizare în 2007 și 2008,

având în vedere articolul 48 din Regulamentul de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și cel al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0236/2010),

| A. | întrucât, pentru a atenua consecințele negative ale globalizării pentru lucrătorii care sunt victime ale concedierilor colective și pentru a marca solidaritatea sa cu lucrătorii respectivi, pe lângă sporirea posibilității de reangajare, Uniunea Europeană a creat un Fond european de ajustare la globalizare (denumit în continuare „FEG”) în vederea sprijinirii financiare a programelor personalizate de reintegrare a lucrătorilor concediați pe piața muncii; întrucât FEG este dotat cu o sumă anuală maximă de 500 de milioane de euro, care provine fie din marja existentă sub plafonul global de cheltuieli pentru exercițiul precedent, fie din creditele de angajament anulate în cele două exerciții anterioare, cu excepția celor referitoare la rubrica 1b din cadrul financiar; întrucât FEG a fost creat ca instrument de sprijin flexibil și specific menit să răspundă mai repede și mai eficient reintegrării lucrătorilor afectați de concedierile care decurg în urma schimbărilor majore din cadrul comerțului mondial; |
| --- | --- |

A.

întrucât, pentru a atenua consecințele negative ale globalizării pentru lucrătorii care sunt victime ale concedierilor colective și pentru a marca solidaritatea sa cu lucrătorii respectivi, pe lângă sporirea posibilității de reangajare, Uniunea Europeană a creat un Fond european de ajustare la globalizare (denumit în continuare „FEG”) în vederea sprijinirii financiare a programelor personalizate de reintegrare a lucrătorilor concediați pe piața muncii; întrucât FEG este dotat cu o sumă anuală maximă de 500 de milioane de euro, care provine fie din marja existentă sub plafonul global de cheltuieli pentru exercițiul precedent, fie din creditele de angajament anulate în cele două exerciții anterioare, cu excepția celor referitoare la rubrica 1b din cadrul financiar; întrucât FEG a fost creat ca instrument de sprijin flexibil și specific menit să răspundă mai repede și mai eficient reintegrării lucrătorilor afectați de concedierile care decurg în urma schimbărilor majore din cadrul comerțului mondial;

| B. | întrucât, pentru a răspunde creșterii șomajului în urma crizei economice și financiare și pentru a trage învățăminte din experiența acumulată în 2007 și 2008, Uniunea Europeană a modificat normele de utilizare a FEG în iunie 2009; întrucât această modificare vizează toate cererile depuse înainte de 31 decembrie 2011 și a constat într-o extindere temporară a domeniului de aplicare a FEG, o relaxare și o precizare a criteriilor sale de intervenție, o creștere temporară a ratei sale de cofinanțare și o prelungire a duratei de utilizare de către statele membre a contribuției sale financiare; |
| --- | --- |

B.

întrucât, pentru a răspunde creșterii șomajului în urma crizei economice și financiare și pentru a trage învățăminte din experiența acumulată în 2007 și 2008, Uniunea Europeană a modificat normele de utilizare a FEG în iunie 2009; întrucât această modificare vizează toate cererile depuse înainte de 31 decembrie 2011 și a constat într-o extindere temporară a domeniului de aplicare a FEG, o relaxare și o precizare a criteriilor sale de intervenție, o creștere temporară a ratei sale de cofinanțare și o prelungire a duratei de utilizare de către statele membre a contribuției sale financiare;

| C. | întrucât evaluarea creditelor mobilizate în cadrul FEG între 2007 și sfârșitul primului semestru din 2009 demonstrează implementarea modestă a resurselor alocate, fiind mobilizate doar 80 de milioane de euro din 1,5 miliarde de euro care au fost disponibile, pentru 18 cereri, în beneficiul a 24 431 de lucrători și a 8 state membre pentru un număr extrem de limitat de sectoare (în special, industria textilelor și a automobilelor); întrucât aceste lipsuri sunt ilustrate și de diferențele constatate între nivelul sumelor alocate inițial și cel al sumelor executate în final, 24,8 de milioane de euro fiind rambursate a posteriori în primele 11 cazuri, adică 39,4 % din sumele mobilizate; |
| --- | --- |

C.

întrucât evaluarea creditelor mobilizate în cadrul FEG între 2007 și sfârșitul primului semestru din 2009 demonstrează implementarea modestă a resurselor alocate, fiind mobilizate doar 80 de milioane de euro din 1,5 miliarde de euro care au fost disponibile, pentru 18 cereri, în beneficiul a 24 431 de lucrători și a 8 state membre pentru un număr extrem de limitat de sectoare (în special, industria textilelor și a automobilelor); întrucât aceste lipsuri sunt ilustrate și de diferențele constatate între nivelul sumelor alocate inițial și cel al sumelor executate în final, 24,8 de milioane de euro fiind rambursate a posteriori în primele 11 cazuri, adică 39,4 % din sumele mobilizate;

| D. | întrucât, deși nu este încă posibil să se evalueze funcționarea FEG în temeiul regulamentului revizuit deoarece cererile prezentate începând cu luna mai 2009 sunt în curs de aprobare sau de execuție, se constată deja o accelerare clară a recurgerii la FEG, care confirmă pertinența modificărilor aduse; întrucât între mai 2009 și aprilie 2010, numărul cererilor prezentate a crescut astfel de la 18 la 46, al contribuțiilor solicitate de la 80 la 197 de milioane de euro, al statelor membre solicitante de la 8 la 18, iar numărul lucrătorilor care urmează să fie sprijiniți aproape s-a dublat (36 712 lucrători în plus) și sectoarele economice vizate s-au diversificat semnificativ; |
| --- | --- |

D.

întrucât, deși nu este încă posibil să se evalueze funcționarea FEG în temeiul regulamentului revizuit deoarece cererile prezentate începând cu luna mai 2009 sunt în curs de aprobare sau de execuție, se constată deja o accelerare clară a recurgerii la FEG, care confirmă pertinența modificărilor aduse; întrucât între mai 2009 și aprilie 2010, numărul cererilor prezentate a crescut astfel de la 18 la 46, al contribuțiilor solicitate de la 80 la 197 de milioane de euro, al statelor membre solicitante de la 8 la 18, iar numărul lucrătorilor care urmează să fie sprijiniți aproape s-a dublat (36 712 lucrători în plus) și sectoarele economice vizate s-au diversificat semnificativ;

| E. | întrucât 9 state membre nu au recurs totuși încă la FEG, iar sumele mobilizate sunt în continuare cu mult inferioare sumei anuale maxime disponibile de 500 de milioane de euro și majoritatea cererilor vizează regiuni al căror PIB pe locuitor este superior mediei UE și unde rata șomajului rămâne moderată; întrucât, din acest punct de vedere, se poate concluziona că, deși îmbunătățirile aduse regulamentului inițial au fost importante, ele rămân modeste în raport cu creșterea numărului de concedieri colective din ultimii ani; |
| --- | --- |

E.

întrucât 9 state membre nu au recurs totuși încă la FEG, iar sumele mobilizate sunt în continuare cu mult inferioare sumei anuale maxime disponibile de 500 de milioane de euro și majoritatea cererilor vizează regiuni al căror PIB pe locuitor este superior mediei UE și unde rata șomajului rămâne moderată; întrucât, din acest punct de vedere, se poate concluziona că, deși îmbunătățirile aduse regulamentului inițial au fost importante, ele rămân modeste în raport cu creșterea numărului de concedieri colective din ultimii ani;

| F. | întrucât ridicarea pragului de cofinanțare de la 50 % la 65 % cu ocazia revizuirii din iunie 2009 ar putea constitui unul dintre factorii explicativi ai creșterii numărului de cereri; |
| --- | --- |

F.

întrucât ridicarea pragului de cofinanțare de la 50 % la 65 % cu ocazia revizuirii din iunie 2009 ar putea constitui unul dintre factorii explicativi ai creșterii numărului de cereri;

| G. | întrucât slaba utilizare a FEG în regiunile cele mai sărace din Uniunea Europeană este legată fie de strategii naționale variabile, fie de dificultăți privind stabilirea situației exacte a beneficiarilor potențiali înaintea luării unei decizii la nivel european; |
| --- | --- |

G.

întrucât slaba utilizare a FEG în regiunile cele mai sărace din Uniunea Europeană este legată fie de strategii naționale variabile, fie de dificultăți privind stabilirea situației exacte a beneficiarilor potențiali înaintea luării unei decizii la nivel european;

| H. | întrucât, deși declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 17 iulie 2008 solicita un sprijin financiar cât mai rapid și eficient din partea FEG, durata procedurii din momentul concedierii colective și până la data la care FEG intervine în sprijinul statului membru solicitant este încă de aproximativ 12-17 luni; întrucât această durată explică parțial diferența dintre numărul de lucrători pentru care se cere intervenția FEG și numărul de lucrători ajutați; |
| --- | --- |

H.

întrucât, deși declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 17 iulie 2008 solicita un sprijin financiar cât mai rapid și eficient din partea FEG, durata procedurii din momentul concedierii colective și până la data la care FEG intervine în sprijinul statului membru solicitant este încă de aproximativ 12-17 luni; întrucât această durată explică parțial diferența dintre numărul de lucrători pentru care se cere intervenția FEG și numărul de lucrători ajutați;

| I. | întrucât proiectul de acord interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare (5) nu modifică decât nesemnificativ procedura de mobilizare a FEG, făcând facultativă procedura de trilog, în conformitate cu practica; întrucât această modificare nu poate remedia caracterul greoi și lent al procedurii; |
| --- | --- |

I.

întrucât proiectul de acord interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare (5) nu modifică decât nesemnificativ procedura de mobilizare a FEG, făcând facultativă procedura de trilog, în conformitate cu practica; întrucât această modificare nu poate remedia caracterul greoi și lent al procedurii;

| J. | întrucât, potrivit raportului de evaluare a funcționării la jumătatea perioadei a AII (6) întocmit de Comisie, unul dintre factorii care încetinesc procedura îl reprezintă necesitatea ca cele două componente ale autorității bugetare să ia o decizie specifică pentru mobilizarea FEG; întrucât acest lucru nu ar trebui să împiedice accelerarea și simplificarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit raportului de evaluare a funcționării la jumătatea perioadei a AII (6) întocmit de Comisie, unul dintre factorii care încetinesc procedura îl reprezintă necesitatea ca cele două componente ale autorității bugetare să ia o decizie specifică pentru mobilizarea FEG; întrucât acest lucru nu ar trebui să împiedice accelerarea și simplificarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| K. | întrucât nu sunt încă disponibile date fiabile și coerente privind implementarea FEG de la modificarea acestuia după 2009 și având în vedere că trebuie stabilite sarcini de asigurare a transparenței și de raportare periodică; |
| --- | --- |

K.

întrucât nu sunt încă disponibile date fiabile și coerente privind implementarea FEG de la modificarea acestuia după 2009 și având în vedere că trebuie stabilite sarcini de asigurare a transparenței și de raportare periodică;

| L. | întrucât cele 27 de decizii luate între 2007 și aprilie 2010 au fost toate pozitive și conforme, din punctul de vedere al sumei, cu propunerile Comisiei; |
| --- | --- |

L.

întrucât cele 27 de decizii luate între 2007 și aprilie 2010 au fost toate pozitive și conforme, din punctul de vedere al sumei, cu propunerile Comisiei;

| M. | întrucât fenomenul de globalizare și efectele crizei economice asupra locurilor de muncă vor persista și după 2013 și, drept urmare, este probabil ca numărul de cereri să crească în următorii ani; întrucât, cu toate acestea, scopul fondului nu este acela de substitut pentru lipsa inovării, |
| --- | --- |

M.

întrucât fenomenul de globalizare și efectele crizei economice asupra locurilor de muncă vor persista și după 2013 și, drept urmare, este probabil ca numărul de cereri să crească în următorii ani; întrucât, cu toate acestea, scopul fondului nu este acela de substitut pentru lipsa inovării,

| 1. | este de părere că valoarea adăugată a FEG, ca instrument de politică socială a Uniunii Europene, constă în natura vizibilă, specifică, punctuală și temporară a sprijinului său financiar pentru programe personalizate de recalificare și reinserție profesională a lucrătorilor care sunt victime ale concedierilor colective în sectoare sau regiuni ce suferă de pe urma unei perturbări economice și sociale grave; |
| --- | --- |

1.

este de părere că valoarea adăugată a FEG, ca instrument de politică socială a Uniunii Europene, constă în natura vizibilă, specifică, punctuală și temporară a sprijinului său financiar pentru programe personalizate de recalificare și reinserție profesională a lucrătorilor care sunt victime ale concedierilor colective în sectoare sau regiuni ce suferă de pe urma unei perturbări economice și sociale grave;

| 2. | consideră că creșterea numărului de cereri de intervenție a FEG și dificultățile legate de aplicarea procedurii sale de mobilizare și execuție reclamă modificări rapide ale dispozițiilor sale procedurale și bugetare; subliniază faptul că Comisia ar trebui să îmbunătățească informațiile despre FEG și vizibilitatea acestuia în rândul statelor membre și al beneficiarilor potențiali ai fondului; solicită, în consecință, Comisiei să devanseze la data de 30 iunie 2011 prezentarea evaluării sale de la jumătatea perioadei și să o completeze cu o propunere de revizuire a Regulamentului privind FEG pentru a diminua lipsurile cele mai evidente ale fondului înainte de sfârșitul cadrului financiar multianual actual (CFM); |
| --- | --- |

2.

consideră că creșterea numărului de cereri de intervenție a FEG și dificultățile legate de aplicarea procedurii sale de mobilizare și execuție reclamă modificări rapide ale dispozițiilor sale procedurale și bugetare; subliniază faptul că Comisia ar trebui să îmbunătățească informațiile despre FEG și vizibilitatea acestuia în rândul statelor membre și al beneficiarilor potențiali ai fondului; solicită, în consecință, Comisiei să devanseze la data de 30 iunie 2011 prezentarea evaluării sale de la jumătatea perioadei și să o completeze cu o propunere de revizuire a Regulamentului privind FEG pentru a diminua lipsurile cele mai evidente ale fondului înainte de sfârșitul cadrului financiar multianual actual (CFM);

| 3. | invită Comisia să evalueze în revizuirea la jumătatea perioadei contribuțiile acordate, cu referire la următoarele aspecte calitative:






  (a) | nivelul de reușită a reinserției profesionale și evaluarea evoluției competențelor beneficiarilor; |
| --- | --- | --- |

3.

invită Comisia să evalueze în revizuirea la jumătatea perioadei contribuțiile acordate, cu referire la următoarele aspecte calitative:

(a)

nivelul de reușită a reinserției profesionale și evaluarea evoluției competențelor beneficiarilor;

| (b) | o analiză comparativă a măsurilor finanțate ca răspuns la fiecare cerere FEG și rezultatele pe baza reinserției profesionale; |
| --- | --- |

(b)

o analiză comparativă a măsurilor finanțate ca răspuns la fiecare cerere FEG și rezultatele pe baza reinserției profesionale;

| (c) | respectarea cerinței de nediscriminare în funcție de situațiile contractuale ale lucrătorilor concediați și ale celor care au făcut uz de dreptul lor la liberă circulație în UE; |
| --- | --- |

(c)

respectarea cerinței de nediscriminare în funcție de situațiile contractuale ale lucrătorilor concediați și ale celor care au făcut uz de dreptul lor la liberă circulație în UE;

| (d) | modalitățile de consultare socială utilizate și cele neutilizate în momentul pregătirii cererilor și controlul punerii lor în aplicare; |
| --- | --- |

(d)

modalitățile de consultare socială utilizate și cele neutilizate în momentul pregătirii cererilor și controlul punerii lor în aplicare;

| (e) | impactul FEG asupra rețelei beneficiarilor și asupra întreprinderilor mici și mijlocii posibil afectate de planul de concediere și ai căror angajați ar putea beneficia de fond; |
| --- | --- |

(e)

impactul FEG asupra rețelei beneficiarilor și asupra întreprinderilor mici și mijlocii posibil afectate de planul de concediere și ai căror angajați ar putea beneficia de fond;

| (f) | o analiză a implicațiilor diferitelor candidaturi FEG în funcție de instituția națională responsabilă cu administrarea acestora; |
| --- | --- |

(f)

o analiză a implicațiilor diferitelor candidaturi FEG în funcție de instituția națională responsabilă cu administrarea acestora;

| (g) | impactul contribuțiilor acordate de FEG în funcție de grupul de vârstă în statele membre și sectoarele beneficiare; |
| --- | --- |

(g)

impactul contribuțiilor acordate de FEG în funcție de grupul de vârstă în statele membre și sectoarele beneficiare;

| 4. | invită Comisia să evalueze în revizuirea la jumătatea perioadei contribuțiile acordate din punct de vedere bugetar și să sublinieze în concluziile sale următoarele aspecte:






  (a) | motivele care stau la baza diferenței mari între resursele solicitate de la FEG și sumele rambursate de statele membre beneficiare atunci când ajutorul a fost deja acordat; |
| --- | --- | --- |

4.

invită Comisia să evalueze în revizuirea la jumătatea perioadei contribuțiile acordate din punct de vedere bugetar și să sublinieze în concluziile sale următoarele aspecte:

(a)

motivele care stau la baza diferenței mari între resursele solicitate de la FEG și sumele rambursate de statele membre beneficiare atunci când ajutorul a fost deja acordat;

| (b) | în cazurile în care statele membre au efectuat rambursări, ce programe și măsuri finanțate nu au fost puse în aplicare; |
| --- | --- |

(b)

în cazurile în care statele membre au efectuat rambursări, ce programe și măsuri finanțate nu au fost puse în aplicare;

| (c) | motivele care stau la baza diferențelor mari existente între statele membre din punct de vedere al finanțării acordate pentru fiecare lucrător în diferitele cereri FEG; |
| --- | --- |

(c)

motivele care stau la baza diferențelor mari existente între statele membre din punct de vedere al finanțării acordate pentru fiecare lucrător în diferitele cereri FEG;

| (d) | o analiză a coordonării între diferitele programe cu finanțare europeană (inclusiv asistență FSE) care au fost puse în aplicare într-o regiune în care cererile FEG sunt în curs de evaluare și/sau evaluarea acestora a fost finalizată; |
| --- | --- |

(d)

o analiză a coordonării între diferitele programe cu finanțare europeană (inclusiv asistență FSE) care au fost puse în aplicare într-o regiune în care cererile FEG sunt în curs de evaluare și/sau evaluarea acestora a fost finalizată;

| (e) | o analiză a proporției din finanțarea totală pe care Comisia a justificat-o făcând referire la alte măsuri de sprijin la nivel național și de întreprindere; |
| --- | --- |

(e)

o analiză a proporției din finanțarea totală pe care Comisia a justificat-o făcând referire la alte măsuri de sprijin la nivel național și de întreprindere;

| 5. | este de părere că revizuirea regulamentului trebuie să țină seama de rezultatele evaluării modului de funcționare a FEG, precum și de experiența dobândită, și să includă măsuri care permit reducerea substanțială a duratei procedurii de mobilizare a fondului; |
| --- | --- |

5.

este de părere că revizuirea regulamentului trebuie să țină seama de rezultatele evaluării modului de funcționare a FEG, precum și de experiența dobândită, și să includă măsuri care permit reducerea substanțială a duratei procedurii de mobilizare a fondului;

| 6. | invită Comisia Europeană să propună includerea în Regulamentul privind FEG a unei obligații pentru statele membre de a sprijini participarea asociațiilor de lucrători în etapa de punere în aplicare; invită Comisia Europeană să organizeze schimburi de experiență și de bune practici în ceea ce privește participarea lucrătorilor la punerea în aplicare a FEG, astfel încât lucrătorii care se confruntă cu această situație în prezent și în viitor să beneficieze de experiența dobândită anterior; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia Europeană să propună includerea în Regulamentul privind FEG a unei obligații pentru statele membre de a sprijini participarea asociațiilor de lucrători în etapa de punere în aplicare; invită Comisia Europeană să organizeze schimburi de experiență și de bune practici în ceea ce privește participarea lucrătorilor la punerea în aplicare a FEG, astfel încât lucrătorii care se confruntă cu această situație în prezent și în viitor să beneficieze de experiența dobândită anterior;

| 7. | subliniază faptul că timpul necesar pentru mobilizarea FEG poate fi redus cu 50 % în cazul în care se elaborează și se adoptă următoarele măsuri:






  (a) | cererile de mobilizare a FEG ar trebui pregătite de către statele membre din momentul în care este anunțată intenția de concediere colectivă și nu după concretizarea acesteia; |
| --- | --- | --- |

7.

subliniază faptul că timpul necesar pentru mobilizarea FEG poate fi redus cu 50 % în cazul în care se elaborează și se adoptă următoarele măsuri:

(a)

cererile de mobilizare a FEG ar trebui pregătite de către statele membre din momentul în care este anunțată intenția de concediere colectivă și nu după concretizarea acesteia;

| (b) | Comisia ar trebui să informeze statele membre că cererile pot fi înaintate din prima zi în care criteriile de intervenție au fost îndeplinite; |
| --- | --- |

(b)

Comisia ar trebui să informeze statele membre că cererile pot fi înaintate din prima zi în care criteriile de intervenție au fost îndeplinite;

| (c) | toate mijloacele ar trebui să fie disponibile pentru a asigura o comunicare rapidă și mai bună cu statul membru vizat în acest proces; |
| --- | --- |

(c)

toate mijloacele ar trebui să fie disponibile pentru a asigura o comunicare rapidă și mai bună cu statul membru vizat în acest proces;

| (d) | cererile trimise de statele membre în limba lor proprie și într-o limbă de lucru a instituțiilor europene ar putea ajuta serviciul din cadrul Comisiei însărcinat cu evaluarea lor să poată proceda fără întârziere; |
| --- | --- |

(d)

cererile trimise de statele membre în limba lor proprie și într-o limbă de lucru a instituțiilor europene ar putea ajuta serviciul din cadrul Comisiei însărcinat cu evaluarea lor să poată proceda fără întârziere;

| (e) | Comisia ar trebui să dețină resursele umane și tehnice necesare, respectând principiile neutralității bugetare, pentru examinarea cererilor prezentate de statele membre; |
| --- | --- |

(e)

Comisia ar trebui să dețină resursele umane și tehnice necesare, respectând principiile neutralității bugetare, pentru examinarea cererilor prezentate de statele membre;

| (f) | Comisia ar trebui să ia decizii privind mobilizarea FEG în termen de 3-4 luni de la primirea cererii, inclusiv a tuturor informațiilor necesare, din partea statului membru; în cazurile în care evaluarea unei cereri ar putea dura mai mult de 4 luni, Comisia ar trebui să informeze PE în cel mai scurt timp posibil și să menționeze motivele respectivei întârzieri; |
| --- | --- |

(f)

Comisia ar trebui să ia decizii privind mobilizarea FEG în termen de 3-4 luni de la primirea cererii, inclusiv a tuturor informațiilor necesare, din partea statului membru; în cazurile în care evaluarea unei cereri ar putea dura mai mult de 4 luni, Comisia ar trebui să informeze PE în cel mai scurt timp posibil și să menționeze motivele respectivei întârzieri;

| 8. | solicită Comisiei să ofere statelor membre un set de orientări pentru întocmirea și aplicarea cererilor de finanțare din partea FEG, urmărind realizarea unei proceduri rapide de depunere a cererilor și atingerea unui consens larg între părțile interesate în ceea ce privește strategia și măsurile care urmează să fie puse în aplicare în scopul reintegrării eficace a lucrătorilor pe piața muncii; invită statele membre să accelereze această procedură prin finanțarea anticipată a măsurilor, care ar trebui demarate începând cu ziua depunerii cererii pentru a utiliza pe deplin perioada de punere în aplicare a FEG în folosul lucrătorilor vizați; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să ofere statelor membre un set de orientări pentru întocmirea și aplicarea cererilor de finanțare din partea FEG, urmărind realizarea unei proceduri rapide de depunere a cererilor și atingerea unui consens larg între părțile interesate în ceea ce privește strategia și măsurile care urmează să fie puse în aplicare în scopul reintegrării eficace a lucrătorilor pe piața muncii; invită statele membre să accelereze această procedură prin finanțarea anticipată a măsurilor, care ar trebui demarate începând cu ziua depunerii cererii pentru a utiliza pe deplin perioada de punere în aplicare a FEG în folosul lucrătorilor vizați;

| 9. | reamintește statelor membre că au obligația, pe de o parte, să implice partenerii sociali încă de la începutul pregătirii cererilor, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul privind FEG și, pe de altă parte, să respecte articolul 9 din regulament prin care se solicită statelor membre să furnizeze informații cu privire la acțiunile finanțate și să facă publice aceste acțiuni, informații care trebui adresate, de asemenea, lucrătorilor în cauză, autorităților locale și regionale și partenerilor sociali, precum și să standardizeze procedurile; invită statele membre să asigure implicarea comitetelor de întreprindere înainte de începerea programelor pentru a garanta faptul că partenerii sociali participă cu adevărat la elaborarea unor planuri de reconversie care răspund nevoilor angajaților și nu celor ale întreprinderilor; |
| --- | --- |

9.

reamintește statelor membre că au obligația, pe de o parte, să implice partenerii sociali încă de la începutul pregătirii cererilor, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul privind FEG și, pe de altă parte, să respecte articolul 9 din regulament prin care se solicită statelor membre să furnizeze informații cu privire la acțiunile finanțate și să facă publice aceste acțiuni, informații care trebui adresate, de asemenea, lucrătorilor în cauză, autorităților locale și regionale și partenerilor sociali, precum și să standardizeze procedurile; invită statele membre să asigure implicarea comitetelor de întreprindere înainte de începerea programelor pentru a garanta faptul că partenerii sociali participă cu adevărat la elaborarea unor planuri de reconversie care răspund nevoilor angajaților și nu celor ale întreprinderilor;

| 10. | solicită statelor membre să instituie o structură de comunicare și de administrare a FEG la nivel național, în consultare cu toate părțile implicate, în special cu partenerii sociali, și să facă schimb de bune practici la nivel european, ceea ce va permite o intervenție rapidă și eficace a FEG în caz de concedieri în masă; |
| --- | --- |

10.

solicită statelor membre să instituie o structură de comunicare și de administrare a FEG la nivel național, în consultare cu toate părțile implicate, în special cu partenerii sociali, și să facă schimb de bune practici la nivel european, ceea ce va permite o intervenție rapidă și eficace a FEG în caz de concedieri în masă;

| 11. | reamintește că Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 permite mai multor țări să depună împreună cereri de asistență din partea FEG atunci când lucrătorii afectați dintr-o regiune geografică sau dintr-un anumit sector nu sunt concentrați în același stat membru; |
| --- | --- |

11.

reamintește că Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 permite mai multor țări să depună împreună cereri de asistență din partea FEG atunci când lucrătorii afectați dintr-o regiune geografică sau dintr-un anumit sector nu sunt concentrați în același stat membru;

| 12. | consideră că, pentru a accelera și simplifica procedurile, trebuie să se asigure o coordonare mai eficientă între Comisie și Parlamentul European, astfel încât perioada necesară pentru luarea deciziilor să poată fi redusă, fără a afecta evaluarea cererilor de către comisiile relevante ale PE, și de aceea:






  (a) | Comisia trebuie să țină seama în mod corespunzător de calendarul PE, atât în ceea ce privește reuniunile comisiilor parlamentare, cât și perioadele de sesiune, prezentându-și propunerile în timp util, pentru a accelera procesul decizional; |
| --- | --- | --- |

12.

consideră că, pentru a accelera și simplifica procedurile, trebuie să se asigure o coordonare mai eficientă între Comisie și Parlamentul European, astfel încât perioada necesară pentru luarea deciziilor să poată fi redusă, fără a afecta evaluarea cererilor de către comisiile relevante ale PE, și de aceea:

(a)

Comisia trebuie să țină seama în mod corespunzător de calendarul PE, atât în ceea ce privește reuniunile comisiilor parlamentare, cât și perioadele de sesiune, prezentându-și propunerile în timp util, pentru a accelera procesul decizional;

| (b) | Comisia trebuie să informeze PE în timp util cu privire la dificultățile și/ sau blocajele întâmpinate în procesul de evaluare a cererilor statelor membre; |
| --- | --- |

(b)

Comisia trebuie să informeze PE în timp util cu privire la dificultățile și/ sau blocajele întâmpinate în procesul de evaluare a cererilor statelor membre;

| (c) | pe de altă parte, Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale va depune eforturi pentru a asigura adoptarea deciziilor în sesiunea plenară imediat următoare adoptării în comisie; |
| --- | --- |

(c)

pe de altă parte, Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale va depune eforturi pentru a asigura adoptarea deciziilor în sesiunea plenară imediat următoare adoptării în comisie;

| 13. | consideră că aceste măsuri imediate de simplificare și relaxare a procedurii de mobilizare a FEG ar putea fi introduse în regulament în momentul revizuirii sale, dacă experiența acumulată până la acea dată justifică acest lucru; niciuna dintre aceste măsuri nu ar trebui să limiteze sau să reducă în vreun fel prerogativele Parlamentului, în calitatea sa de componentă a autorității bugetare, în procesul decizional privind mobilizarea fondului; |
| --- | --- |

13.

consideră că aceste măsuri imediate de simplificare și relaxare a procedurii de mobilizare a FEG ar putea fi introduse în regulament în momentul revizuirii sale, dacă experiența acumulată până la acea dată justifică acest lucru; niciuna dintre aceste măsuri nu ar trebui să limiteze sau să reducă în vreun fel prerogativele Parlamentului, în calitatea sa de componentă a autorității bugetare, în procesul decizional privind mobilizarea fondului;

| 14. | este de părere că, pe lângă ameliorarea procedurii, este necesar să se prelungească până la sfârșitul cadrului financiar multianual actual derogarea introdusă în iunie 2009 pentru a ajuta lucrătorii care își pierd locul de muncă din cauza crizei economice și financiare și să se mențină astfel rata de cofinanțare la 65 %, având în vedere că motivele care au justificat aprobarea derogării respective sunt departe de a fi dispărut; |
| --- | --- |

14.

este de părere că, pe lângă ameliorarea procedurii, este necesar să se prelungească până la sfârșitul cadrului financiar multianual actual derogarea introdusă în iunie 2009 pentru a ajuta lucrătorii care își pierd locul de muncă din cauza crizei economice și financiare și să se mențină astfel rata de cofinanțare la 65 %, având în vedere că motivele care au justificat aprobarea derogării respective sunt departe de a fi dispărut;

| 15. | ia act de includerea pentru prima dată în proiectul de buget 2011 al Comisiei a creditelor de plată pentru FEG și consideră că acesta este un element important care se reflectă în general asupra gestionării și vizibilității fondului; consideră însă că aceste credite de plată ar putea fi insuficiente pentru a acoperi sumele necesare pentru cererile de fonduri din partea FEG din 2011; își reiterează astfel solicitarea de a nu finanța cererile pentru fonduri din partea FEG exclusiv prin transferuri de la liniile bugetare destinate FSE și invită Comisia să identifice fără întârziere diferitele linii bugetare destinate acestui scop; |
| --- | --- |

15.

ia act de includerea pentru prima dată în proiectul de buget 2011 al Comisiei a creditelor de plată pentru FEG și consideră că acesta este un element important care se reflectă în general asupra gestionării și vizibilității fondului; consideră însă că aceste credite de plată ar putea fi insuficiente pentru a acoperi sumele necesare pentru cererile de fonduri din partea FEG din 2011; își reiterează astfel solicitarea de a nu finanța cererile pentru fonduri din partea FEG exclusiv prin transferuri de la liniile bugetare destinate FSE și invită Comisia să identifice fără întârziere diferitele linii bugetare destinate acestui scop;

| 16. | subliniază faptul că viitorul FEG va fi stabilit în cadrul negocierilor pe marginea următorului CFM; consideră că, în acest scop, ar putea fi analizate mai multe opțiuni; consideră că trebuie să se acorde o atenție deosebită analizării opțiunii de înființare a unui fond independent cu credite proprii de angajament și de plată și invită Comisia să înainteze propuneri pentru finanțarea unui astfel de fond; consideră că orice viitoare reformă a FEG ar trebui să îi păstreze caracterul flexibil, care reprezintă în prezent un avantaj comparativ față de fondurile structurale ale UE; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că viitorul FEG va fi stabilit în cadrul negocierilor pe marginea următorului CFM; consideră că, în acest scop, ar putea fi analizate mai multe opțiuni; consideră că trebuie să se acorde o atenție deosebită analizării opțiunii de înființare a unui fond independent cu credite proprii de angajament și de plată și invită Comisia să înainteze propuneri pentru finanțarea unui astfel de fond; consideră că orice viitoare reformă a FEG ar trebui să îi păstreze caracterul flexibil, care reprezintă în prezent un avantaj comparativ față de fondurile structurale ale UE;

| 17. | subliniază că transformarea actualelor acțiuni din cadrul FEG într-un instrument permanent de sprijinire a măsurilor active de căutare a unui loc de muncă ar semnala voința politică de a construi un pilon social european care să completeze politicile sociale ale statelor membre și să fie capabil să reînnoiască abordarea europeană în domeniul formării profesionale; în acest context, subliniază că acțiunile din cadrul FEG ar trebui să aibă obiective diferite față de FSE și de programele europene de învățare pe tot parcursul vieții, deoarece FEG se concentrează pe valorificarea capacităților fiecărui lucrător și nu pe răspunsul la îngrijorările întreprinderilor sau pe furnizarea de servicii orizontale instituțiilor de învățământ; |
| --- | --- |

17.

subliniază că transformarea actualelor acțiuni din cadrul FEG într-un instrument permanent de sprijinire a măsurilor active de căutare a unui loc de muncă ar semnala voința politică de a construi un pilon social european care să completeze politicile sociale ale statelor membre și să fie capabil să reînnoiască abordarea europeană în domeniul formării profesionale; în acest context, subliniază că acțiunile din cadrul FEG ar trebui să aibă obiective diferite față de FSE și de programele europene de învățare pe tot parcursul vieții, deoarece FEG se concentrează pe valorificarea capacităților fiecărui lucrător și nu pe răspunsul la îngrijorările întreprinderilor sau pe furnizarea de servicii orizontale instituțiilor de învățământ;

| 18. | invită statele membre care utilizează FEG să creeze sinergii între FEG, FSE și microfinanțare în vederea identificării măsurilor care se aplică cel mai bine la cazurile individuale; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre care utilizează FEG să creeze sinergii între FEG, FSE și microfinanțare în vederea identificării măsurilor care se aplică cel mai bine la cazurile individuale;

| 19. | îndeamnă statele membre să facă uz de FEG pentru a pune în practică obiectivele europene, pentru a promova noi competențe pentru locurile de muncă noi, sustenabile, ecologice și de calitate dintr-o regiune anume și pentru a favoriza antreprenoriatul și învățarea de-a lungul vieții, astfel încât să permită lucrătorilor să își dezvolte cariera personală și să contribuie la îmbunătățirea competitivității Uniunii în contextul globalizării; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă statele membre să facă uz de FEG pentru a pune în practică obiectivele europene, pentru a promova noi competențe pentru locurile de muncă noi, sustenabile, ecologice și de calitate dintr-o regiune anume și pentru a favoriza antreprenoriatul și învățarea de-a lungul vieții, astfel încât să permită lucrătorilor să își dezvolte cariera personală și să contribuie la îmbunătățirea competitivității Uniunii în contextul globalizării;

| 20. | solicită Comisiei să țină mai bine seama de utilizarea FEG, dezvoltând substanțial comunicările sale anuale și transmițând regulat Parlamentului European informații privind folosirea contribuțiilor financiare de către statele membre; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să țină mai bine seama de utilizarea FEG, dezvoltând substanțial comunicările sale anuale și transmițând regulat Parlamentului European informații privind folosirea contribuțiilor financiare de către statele membre;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  JO L 167, 29.6.2009, p. 26.

(4)  Texte adoptate, 25.3.2010 (P7_TA(2010)0071 și P7_TA(2010)0070), 9.3.2010 (P7_TA(2010)0044, P7_TA(2010)0043 și P7_TA(2010)0042), 16.12.2009 (P7_TA(2009)0107), 25.11.2009 (P7_TA(2009)0087), 20.10.2009 (P7_TA(2009)0049), 15.9.2009 (JO C 224 E, 19.8.2010, p. 46), 5.5.2009 (OJ C 212 E, 5.8.2010, p. 165), 18.11.2008 (JO C 16 E, 22.1.2010, p. 84), 21.10.2008 (JO C 15 E, 21.1.2010, p. 117), 10.4.2008 (JO C 247 E, 15.10.2009, p. 75), 12.12.2007 (JO C 323 E, 18.12.2008, p. 260) și 23.10.2007 (JO C 263 E, 16.10.2008, p. 155).

(5)  COM(2010)0073 din 3 martie 2010.

(6)  COM(2010)0185 din 27 aprilie 2010.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/36

---

Marți, 7 septembrie 2010Competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială

P7_TA(2010)0304

Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la aplicarea și revizuirea Regulamentului (CE) nr. 44/2001 al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (2009/2140(INI))

2011/C 308 E/06

Parlamentul European,

având în vedere articolul 81 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie civilă și comercială (1) (în continuare Regulamentul Bruxelles I sau Regulamentul),

având în vedere raportul Comisiei referitor aplicarea regulamentului respectiv (COM(2009)0174),

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 21 aprilie 2009 privind revizuirea Regulamentului Bruxelles I (COM(2009)0175),

având în vedere Raportul Heidelberg (JLS/2004/C4/03) privind aplicarea Regulamentului Bruxelles I în statele membre și răspunsurile la Carta verde a Comisiei,

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu - Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor - Programul de la Stockholm (2), mai ales secțiunile „Acces lărgit la justiția în materie civilă pentru cetățeni și întreprinderi” și „Crearea unei culturi judiciare europene”,

având în vedere aderarea Uniunii la Conferința de la Haga privind dreptul internațional, la 3 aprilie 2007,

având în vedere semnarea, în numele Uniunii, la 1 aprilie 2009, a Convenției de la Haga privind acordurile de alegere a forului din 30 iunie 2005,

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție, în special cauzele Gambazzi/DaimlerChrysler Canada (3), avizul în cauza Lugano (4), West Tankers (5), Gasser/MISAT (6), Owusu/Jackson (7), Shevill (8), Owens Bank/Bracco (9), Denilauer (10), St Paul Dairy Industries (11) și Van Uden (12),

Convenția de la Bruxelles din 27 septembrie 1968 privind competența judiciară și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (13), Regulamentul (CE) nr. 805/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 privind crearea unui titlu executoriu european pentru creanțele necontestate (14), Regulamentul (CE) nr. 1896/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2006 de instituire a unei proceduri europene de somație de plată (15), Regulamentul (CE) nr. 861/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 de stabilire a unei proceduri europene cu privire la cererile cu valoare redusă (16), Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere (17) și Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000 (18),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 864/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 privind legea aplicabilă obligațiilor necontractuale (Roma II) (19);

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 decembrie 2009,

având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0219/2010),

| A. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 44/2001 este, împreună cu predecesorul său, unul dintre actele legislative care au cunoscut cel mai mare succes din legislația UE; întrucât el a așezat temelia spațiului judiciar european, a adus bune servicii cetățenilor și întreprinderilor, prin promovarea securității juridice și a predictabilității hotărârilor pe baza unor reglementări europene uniformizate, la care s-a adăugat o jurisprudență substanțială, precum și prin evitarea procedurilor judiciare desfășurate în paralel, fiind utilizat ca punct de referință și instrument pentru alte instrumente; |
| --- | --- |

A.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 44/2001 este, împreună cu predecesorul său, unul dintre actele legislative care au cunoscut cel mai mare succes din legislația UE; întrucât el a așezat temelia spațiului judiciar european, a adus bune servicii cetățenilor și întreprinderilor, prin promovarea securității juridice și a predictabilității hotărârilor pe baza unor reglementări europene uniformizate, la care s-a adăugat o jurisprudență substanțială, precum și prin evitarea procedurilor judiciare desfășurate în paralel, fiind utilizat ca punct de referință și instrument pentru alte instrumente;

| B. | întrucât, cu toate acestea, în urma mai multor hotărâri ale Curții de Justiție, a fost criticat și este necesar să fie modernizat; |
| --- | --- |

B.

întrucât, cu toate acestea, în urma mai multor hotărâri ale Curții de Justiție, a fost criticat și este necesar să fie modernizat;

| C. | întrucât abolirea exequatur-ului, care constituie principalul obiectiv al Comisiei, ar accelera circulația hotărârilor judecătorești și ar constitui o etapă decisivă în edificarea unui spațiu judiciar european; |
| --- | --- |

C.

întrucât abolirea exequatur-ului, care constituie principalul obiectiv al Comisiei, ar accelera circulația hotărârilor judecătorești și ar constitui o etapă decisivă în edificarea unui spațiu judiciar european;

| D. | întrucât procedura de exequatur este rareori respinsă, numai un procent de 1 până la 5 % dintre cereri sunt contestate, iar recursurile unt rareori admise; întrucât, cu toate acestea, timpul scurs și cheltuielile pe care le incumbă recunoașterea unei hotărâri străine sunt dificil de justificat în piața unică și acest lucru se poate dovedi deosebit de supărător atunci când un reclamant urmărește executarea unei hotărâri asupra activelor unui debitor judiciar în mai multe jurisdicții; |
| --- | --- |

D.

întrucât procedura de exequatur este rareori respinsă, numai un procent de 1 până la 5 % dintre cereri sunt contestate, iar recursurile unt rareori admise; întrucât, cu toate acestea, timpul scurs și cheltuielile pe care le incumbă recunoașterea unei hotărâri străine sunt dificil de justificat în piața unică și acest lucru se poate dovedi deosebit de supărător atunci când un reclamant urmărește executarea unei hotărâri asupra activelor unui debitor judiciar în mai multe jurisdicții;

| E. | întrucât există o serie de instrumente comunitare care nu cer procedura de exequatur: titlul executoriu european, somația europeană de plată, procedura europeană cu privire la cererile cu valoare redusă și Regulamentul privind obligațiile de întreținere (20); |
| --- | --- |

E.

întrucât există o serie de instrumente comunitare care nu cer procedura de exequatur: titlul executoriu european, somația europeană de plată, procedura europeană cu privire la cererile cu valoare redusă și Regulamentul privind obligațiile de întreținere (20);

| F. | întrucât eliminarea procedurii exequatur-ului ar trebui realizată dispunându-se ca o hotărâre judecătorească care îndeplinește condițiile pentru a fi recunoscută și aplicată, în conformitate cu regulamentul aplicabil în statul membru în care a fost pronunțată, să fie aplicabilă în întreaga UE, întrucât aceasta ar trebui să fie concomitentă cu instituirea unei proceduri excepționale de atac aflată la dispoziția părții împotriva căreia se preconizează executarea,astfel încât să garanteze în mod corespunzător un drept de a contesta punerea în executare a unei hotărâri în fața instanțelor din statul de executare, în cazul în care aceasta dorește să o facă invocând motivele stabilite în regulament, întrucât va trebui creată certitudinea că măsurile de executare luate înainte de expirarea termenului de apel nu sunt ireversibile; |
| --- | --- |

F.

întrucât eliminarea procedurii exequatur-ului ar trebui realizată dispunându-se ca o hotărâre judecătorească care îndeplinește condițiile pentru a fi recunoscută și aplicată, în conformitate cu regulamentul aplicabil în statul membru în care a fost pronunțată, să fie aplicabilă în întreaga UE, întrucât aceasta ar trebui să fie concomitentă cu instituirea unei proceduri excepționale de atac aflată la dispoziția părții împotriva căreia se preconizează executarea,astfel încât să garanteze în mod corespunzător un drept de a contesta punerea în executare a unei hotărâri în fața instanțelor din statul de executare, în cazul în care aceasta dorește să o facă invocând motivele stabilite în regulament, întrucât va trebui creată certitudinea că măsurile de executare luate înainte de expirarea termenului de apel nu sunt ireversibile;

| G. | întrucât garanțiile minime prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 44/2001 trebuie menținute; |
| --- | --- |

G.

întrucât garanțiile minime prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 44/2001 trebuie menținute;

| H. | întrucât funcționarii și executorii judecătorești din statul membru de primire trebuie să aibă capacitatea de a se pronunța cu privire la autenticitatea și caracterul definitiv al titlului pe care doresc să-l pună în executare; |
| --- | --- |

H.

întrucât funcționarii și executorii judecătorești din statul membru de primire trebuie să aibă capacitatea de a se pronunța cu privire la autenticitatea și caracterul definitiv al titlului pe care doresc să-l pună în executare;

| I. | întrucât arbitrajul este soluționat în mod satisfăcător de Convenția de la New York din 1958 și de Convenția de la Geneva din 1961 privind arbitrajul comercial internațional, la care sunt parte toate statele membre, și scoaterea arbitrajului de sub incidența regulamentului trebuie menținută; |
| --- | --- |

I.

întrucât arbitrajul este soluționat în mod satisfăcător de Convenția de la New York din 1958 și de Convenția de la Geneva din 1961 privind arbitrajul comercial internațional, la care sunt parte toate statele membre, și scoaterea arbitrajului de sub incidența regulamentului trebuie menținută;

| J. | întrucât normele Convenției de la New York sunt norme minimale, iar legislația statelor contractante poate fi mai favorabilă competenței de arbitraj și hotărârilor arbitrale; |
| --- | --- |

J.

întrucât normele Convenției de la New York sunt norme minimale, iar legislația statelor contractante poate fi mai favorabilă competenței de arbitraj și hotărârilor arbitrale;

| K. | întrucât, din acest motiv, o dispoziție care ar prevede că instanțele statului membru unde are loc arbitrajul trebuie să aibă jurisdicție exclusivă ar putea crea neajunsuri considerabile; |
| --- | --- |

K.

întrucât, din acest motiv, o dispoziție care ar prevede că instanțele statului membru unde are loc arbitrajul trebuie să aibă jurisdicție exclusivă ar putea crea neajunsuri considerabile;

| L. | întrucât, din dezbaterea intensă generată de propunerea de a conferi competență exclusivă pentru procedurile judiciare în sprijinul arbitrajului în fața instanțelor civile din statele membre, reiese că statele membre nu au ajuns la o poziție comună asupra acestui lucru și că ar fi contraproductiv, având în vedere competiția la nivel mondial din acest domeniu, să se încerce să li se forțeze mâna; |
| --- | --- |

L.

întrucât, din dezbaterea intensă generată de propunerea de a conferi competență exclusivă pentru procedurile judiciare în sprijinul arbitrajului în fața instanțelor civile din statele membre, reiese că statele membre nu au ajuns la o poziție comună asupra acestui lucru și că ar fi contraproductiv, având în vedere competiția la nivel mondial din acest domeniu, să se încerce să li se forțeze mâna;

| M. | întrucât diversele instrumente procesuale naționale concepute în scopul protejării jurisdicției arbitrale (injoncțiuni de interzicere a pornirii sau continuării unei acțiuni sub o altă jurisdicție („anti-suit injunctions”), atâta timp cât rămân în conformitate cu libera circulație a persoanelor și drepturile fundamentale, declarația de valabilitate a clauzelor arbitrale, efectul negativ al principiului „Kompetenz-Kompetenz” etc.) trebuie să fie disponibile în continuare, iar efectele lor și hotărârile judecătorești ce rezultă în celelalte state membre trebuie să fie legiferate de acestea, conform orientării de dinaintea sentinței din cauza West Tankers; |
| --- | --- |

M.

întrucât diversele instrumente procesuale naționale concepute în scopul protejării jurisdicției arbitrale (injoncțiuni de interzicere a pornirii sau continuării unei acțiuni sub o altă jurisdicție („anti-suit injunctions”), atâta timp cât rămân în conformitate cu libera circulație a persoanelor și drepturile fundamentale, declarația de valabilitate a clauzelor arbitrale, efectul negativ al principiului „Kompetenz-Kompetenz” etc.) trebuie să fie disponibile în continuare, iar efectele lor și hotărârile judecătorești ce rezultă în celelalte state membre trebuie să fie legiferate de acestea, conform orientării de dinaintea sentinței din cauza West Tankers;

| N. | întrucât autonomia părților este de importanță esențială, iar aplicarea regulii lis pendens astfel cum a fost aceasta însușită de Curtea de Justiție (de exemplu, în cauza Gasser) permite subminarea clauzelor privind alegerea instanței prin acțiuni „torpilă” abuzive; |
| --- | --- |

N.

întrucât autonomia părților este de importanță esențială, iar aplicarea regulii lis pendens astfel cum a fost aceasta însușită de Curtea de Justiție (de exemplu, în cauza Gasser) permite subminarea clauzelor privind alegerea instanței prin acțiuni „torpilă” abuzive;

| O. | întrucât terții pot fi condiționați de un acord de alegere a forului (de exemplu, în cazul unui conosament) la care nu au consimțit în mod specific, iar aceasta le-ar putea afecta accesul la justiție într-un mod evident inechitabil; întrucât, în consecință, efectele acordurilor de alegere a forului asupra terților trebuie abordate prin prevederi specifice ale regulamentului; |
| --- | --- |

O.

întrucât terții pot fi condiționați de un acord de alegere a forului (de exemplu, în cazul unui conosament) la care nu au consimțit în mod specific, iar aceasta le-ar putea afecta accesul la justiție într-un mod evident inechitabil; întrucât, în consecință, efectele acordurilor de alegere a forului asupra terților trebuie abordate prin prevederi specifice ale regulamentului;

| P. | întrucât Cartea verde sugerează că numeroase dificultăți întâlnite în legătură cu regulamentul ar putea fi depășite cu mai multă ușurință printr-o mai bună comunicare între instanțe; întrucât ar fi virtual imposibil să se legifereze privind mai buna comunicare dintre judecători prin intermediul unui instrument de drept internațional privat, însă aceasta poate fi promovată în contextul creării unei culturi judiciare europene, prin formare și recurgerea la rețele (Rețeaua europeană de formare judiciară, Rețeaua europeană de consilii ale magistraturii, Rețeaua președinților curților supreme de justiție din UE, Rețeaua judiciară europeană în materie civilă și comercială); |
| --- | --- |

P.

întrucât Cartea verde sugerează că numeroase dificultăți întâlnite în legătură cu regulamentul ar putea fi depășite cu mai multă ușurință printr-o mai bună comunicare între instanțe; întrucât ar fi virtual imposibil să se legifereze privind mai buna comunicare dintre judecători prin intermediul unui instrument de drept internațional privat, însă aceasta poate fi promovată în contextul creării unei culturi judiciare europene, prin formare și recurgerea la rețele (Rețeaua europeană de formare judiciară, Rețeaua europeană de consilii ale magistraturii, Rețeaua președinților curților supreme de justiție din UE, Rețeaua judiciară europeană în materie civilă și comercială);

| Q. | întrucât, în ceea ce privește drepturile personalității, este necesar să se limiteze posibilitatea de a alege cea mai convenabilă instanță subliniind că, în principiu, instanțele ar trebui să accepte jurisdicțiile numai atunci când există o legătură suficientă, substanțială sau semnificativă cu țara în care este începută acțiunea, deoarece acest fapt ar contribui la echilibrarea mai bună a intereselor respective, în special echilibrul dintre dreptul la libertatea de exprimare și drepturile la reputație și viață privată; întrucât problema legislației aplicabile urmează să facă obiectul unei inițiative legislative specifice privind Regulamentul Roma II; întrucât, cu toate acestea, în regulamentul modificat ar trebui formulate unele indicații destinate instanțelor naționale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în ceea ce privește drepturile personalității, este necesar să se limiteze posibilitatea de a alege cea mai convenabilă instanță subliniind că, în principiu, instanțele ar trebui să accepte jurisdicțiile numai atunci când există o legătură suficientă, substanțială sau semnificativă cu țara în care este începută acțiunea, deoarece acest fapt ar contribui la echilibrarea mai bună a intereselor respective, în special echilibrul dintre dreptul la libertatea de exprimare și drepturile la reputație și viață privată; întrucât problema legislației aplicabile urmează să facă obiectul unei inițiative legislative specifice privind Regulamentul Roma II; întrucât, cu toate acestea, în regulamentul modificat ar trebui formulate unele indicații destinate instanțelor naționale;

| R. | întrucât, în ceea ce privește măsurile provizorii, jurisprudența derivată din cauza Denilauer ar trebui clarificată, precizându-se că măsurile ex parte pot fi recunoscute și puse în executare pe baza regulamentului cu condiția ca pârâtul să fi avut posibilitatea de a le contesta, |
| --- | --- |

R.

întrucât, în ceea ce privește măsurile provizorii, jurisprudența derivată din cauza Denilauer ar trebui clarificată, precizându-se că măsurile ex parte pot fi recunoscute și puse în executare pe baza regulamentului cu condiția ca pârâtul să fi avut posibilitatea de a le contesta,

| S. | întrucât nu este clar în ce măsură ordinele conservatorii urmărind obținerea de informații și probe sunt excluse din sfera de aplicare a articolului 31 din regulament, |
| --- | --- |

S.

întrucât nu este clar în ce măsură ordinele conservatorii urmărind obținerea de informații și probe sunt excluse din sfera de aplicare a articolului 31 din regulament,

Un concept cuprinzător pentru dreptul internațional privat

| 1. | încurajează Comisia să revizuiască relația dintre diferitele regulamente privind jurisdicția, punerea în executare și legea aplicabilă; obiectivul general ar trebui să fie un cadru juridic coerent structurat și ușor accesibil; consideră că, în acest scop, terminologia din toate domeniile, toate conceptele și cerințele referitoare la norme similare, din toate domeniile, ar trebui unificate și armonizate (de exemplu, litispendența, clauzele referitoare la jurisdicție etc.), obiectivul final putând fi acela al codificării integrale a dreptului internațional privat; |
| --- | --- |

1.

încurajează Comisia să revizuiască relația dintre diferitele regulamente privind jurisdicția, punerea în executare și legea aplicabilă; obiectivul general ar trebui să fie un cadru juridic coerent structurat și ușor accesibil; consideră că, în acest scop, terminologia din toate domeniile, toate conceptele și cerințele referitoare la norme similare, din toate domeniile, ar trebui unificate și armonizate (de exemplu, litispendența, clauzele referitoare la jurisdicție etc.), obiectivul final putând fi acela al codificării integrale a dreptului internațional privat;

Eliminarea procedurii de exequatur

| 2. | solicită eliminarea procedurii de exequatur, dar consideră că acest fapt trebuie contrabalansat prin garanții adecvate, concepute să protejeze drepturile părții împotriva căreia se solicită punerea în executare; consideră, așadar, că trebuie stipulată existența unei proceduri excepționale în statul membru în care se solicită executarea; consideră că această procedură ar trebui să fie disponibilă la cererea părții împotriva căreia se solicită executarea, adresată instanței indicate în lista din anexa III la regulament; este de opinie că motivele în baza cărora se solicită procedura excepțională ar trebui să fie următoarele: (a) recunoașterea este vădit contrară ordinii publice a statului membru solicitat; (b) dacă hotărârea a fost pronunțată în lipsă, dacă actul de sesizare a instanței sau un alt act echivalent nu a fost comunicat sau notificat pârâtului, care nu s-a înfățișat în timp util și într-o manieră care să-i permită acestuia să-și pregătească apărarea, dacă pârâtul nu a introdus o acțiune împotriva hotărârii atunci când a avut posibilitatea să o facă; (c) dacă hotărârea este ireconciliabilă cu o altă hotărâre pronunțată într-o dispută între aceleași părți, în statul membru unde s-a solicitat recunoașterea și (d) dacă hotărârea este ireconciliabilă cu o altă hotărâre pronunțată anterior într-un alt stat membru sau într-un stat terț, care a implicat aceeași acțiune în justiție între aceleași părți, cu condiția ca hotărârea anterioară să îndeplinească condițiile necesare recunoașterii sale în statul membru în cauză; consideră, de asemenea, că ar trebui să existe posibilitatea formulării unei cereri în fața unei instanțe chiar și înainte de a fi fost adoptată vreo măsură executorie și că, dacă instanța reține că cererea se bazează pe motive întemeiate, aceasta ar trebui să o defere forului indicat în lista din anexa III, spre a fi judecată pe baza motivațiilor enunțate mai sus; susține introducerea în preambul al unui considerent care să stipuleze că o instanță națională poate să sancționeze o aplicare vexatorie sau nerezonabilă, în ceea ce privește, printre altele, costurile; |
| --- | --- |

2.

solicită eliminarea procedurii de exequatur, dar consideră că acest fapt trebuie contrabalansat prin garanții adecvate, concepute să protejeze drepturile părții împotriva căreia se solicită punerea în executare; consideră, așadar, că trebuie stipulată existența unei proceduri excepționale în statul membru în care se solicită executarea; consideră că această procedură ar trebui să fie disponibilă la cererea părții împotriva căreia se solicită executarea, adresată instanței indicate în lista din anexa III la regulament; este de opinie că motivele în baza cărora se solicită procedura excepțională ar trebui să fie următoarele: (a) recunoașterea este vădit contrară ordinii publice a statului membru solicitat; (b) dacă hotărârea a fost pronunțată în lipsă, dacă actul de sesizare a instanței sau un alt act echivalent nu a fost comunicat sau notificat pârâtului, care nu s-a înfățișat în timp util și într-o manieră care să-i permită acestuia să-și pregătească apărarea, dacă pârâtul nu a introdus o acțiune împotriva hotărârii atunci când a avut posibilitatea să o facă; (c) dacă hotărârea este ireconciliabilă cu o altă hotărâre pronunțată într-o dispută între aceleași părți, în statul membru unde s-a solicitat recunoașterea și (d) dacă hotărârea este ireconciliabilă cu o altă hotărâre pronunțată anterior într-un alt stat membru sau într-un stat terț, care a implicat aceeași acțiune în justiție între aceleași părți, cu condiția ca hotărârea anterioară să îndeplinească condițiile necesare recunoașterii sale în statul membru în cauză; consideră, de asemenea, că ar trebui să existe posibilitatea formulării unei cereri în fața unei instanțe chiar și înainte de a fi fost adoptată vreo măsură executorie și că, dacă instanța reține că cererea se bazează pe motive întemeiate, aceasta ar trebui să o defere forului indicat în lista din anexa III, spre a fi judecată pe baza motivațiilor enunțate mai sus; susține introducerea în preambul al unui considerent care să stipuleze că o instanță națională poate să sancționeze o aplicare vexatorie sau nerezonabilă, în ceea ce privește, printre altele, costurile;

| 3. | încurajează Comisia să inițieze o dezbatere publică privind chestiunea ordinii publice în raport cu instrumentele de drept internațional privat; |
| --- | --- |

3.

încurajează Comisia să inițieze o dezbatere publică privind chestiunea ordinii publice în raport cu instrumentele de drept internațional privat;

| 4. | consideră că pentru procedura excepțională menționată la alineatul (2) trebuie să existe termene procedurale armonizate, care să asigure o maximă celeritate, și că măsurile executorii ce ar putea fi luate înainte de expirarea termenului de formulare sau finalizare a unui apel special nu îmbracă un caracter ireversibil; este îndeosebi preocupat de faptul că executarea hotărârilor pronunțate în străinătate trebuie condiționată de corecta lor comunicare către debitorul judiciar; |
| --- | --- |

4.

consideră că pentru procedura excepțională menționată la alineatul (2) trebuie să existe termene procedurale armonizate, care să asigure o maximă celeritate, și că măsurile executorii ce ar putea fi luate înainte de expirarea termenului de formulare sau finalizare a unui apel special nu îmbracă un caracter ireversibil; este îndeosebi preocupat de faptul că executarea hotărârilor pronunțate în străinătate trebuie condiționată de corecta lor comunicare către debitorul judiciar;

| 5. | susține că nu numai că trebuie să existe o cerință referitoare la un certificat de autenticitate, ca instrument procesual, dar ar trebui, de asemenea, să existe o formă standard a acestui certificat; consideră, în acest sens, că certificatul stipulat în anexa V ar trebui perfecționat, pentru a preveni pe cât posibil necesitatea unei traduceri; |
| --- | --- |

5.

susține că nu numai că trebuie să existe o cerință referitoare la un certificat de autenticitate, ca instrument procesual, dar ar trebui, de asemenea, să existe o formă standard a acestui certificat; consideră, în acest sens, că certificatul stipulat în anexa V ar trebui perfecționat, pentru a preveni pe cât posibil necesitatea unei traduceri;

| 6. | este încredințat că, în scopul reducerii costurilor, traducerea sentinței de pus în executare se poate limita numai la textul final (dispozitivul și motivarea succintă), dar că, în cazul solicitării unei proceduri excepționale, trebuie cerută o traducere integrală a acesteia; |
| --- | --- |

6.

este încredințat că, în scopul reducerii costurilor, traducerea sentinței de pus în executare se poate limita numai la textul final (dispozitivul și motivarea succintă), dar că, în cazul solicitării unei proceduri excepționale, trebuie cerută o traducere integrală a acesteia;

Actele autentice

| 7. | consideră că actele autentice nu trebuie puse în executare direct, fără a putea fi reexaminate de autoritățile judiciare din statul în care se solicită executarea; consideră așadar, că procedura excepțională care urmează a fi introdusă nu trebuie limitată la cazurile în care executarea titlului este evident contrară ordinii publice din statul în cauză, întrucât ar putea fi concepute circumstanțe în care un act autentic s-ar dovedi ireconciliabil cu o hotărâre anterioară și valabilitatea (opusă autenticității) unui act autentic ar putea fi contestată în fața instanțelor din statul de origine, invocând ca motive eroarea, interpretarea eronată etc., chiar în cursul executării; |
| --- | --- |

7.

consideră că actele autentice nu trebuie puse în executare direct, fără a putea fi reexaminate de autoritățile judiciare din statul în care se solicită executarea; consideră așadar, că procedura excepțională care urmează a fi introdusă nu trebuie limitată la cazurile în care executarea titlului este evident contrară ordinii publice din statul în cauză, întrucât ar putea fi concepute circumstanțe în care un act autentic s-ar dovedi ireconciliabil cu o hotărâre anterioară și valabilitatea (opusă autenticității) unui act autentic ar putea fi contestată în fața instanțelor din statul de origine, invocând ca motive eroarea, interpretarea eronată etc., chiar în cursul executării;

Domeniul de aplicare al regulamentului

| 8. | consideră că obligațiile de întreținere aflate sub incidența Regulamentului (CE) nr. 4/2009/CE trebuie scoase de sub incidența regulamentului, dar repetă că obiectivul final trebuie să fie acela al unui corpus legislativ cuprinzător, care să acopere întreaga materie; |
| --- | --- |

8.

consideră că obligațiile de întreținere aflate sub incidența Regulamentului (CE) nr. 4/2009/CE trebuie scoase de sub incidența regulamentului, dar repetă că obiectivul final trebuie să fie acela al unui corpus legislativ cuprinzător, care să acopere întreaga materie;

| 9. | se opune ferm ca scoaterea (chiar și parțială) a arbitrajului de sub incidența regulamentului să fie abolită; |
| --- | --- |

9.

se opune ferm ca scoaterea (chiar și parțială) a arbitrajului de sub incidența regulamentului să fie abolită;

| 10. | consideră că articolul 1 alineatul (2) litera (d) din regulament trebuie să precizeze clar că nu numai procedurile de arbitraj, ci și acelea judiciare care se pronunță asupra valabilității și întinderii competențelor arbitrale în principal sau incidental sau prejudiciar sunt scoase de sub incidența regulamentului; consideră, de asemenea, că la articolul 1 trebuie adăugat un alineat care să prevadă că o sentință nu va fi recunoscută dacă, atunci când s-a pronunțat, instanța din statul membru de origine, hotărând asupra unei chestiuni legate de valabilitatea sau întinderea unei clauze compromisorii, a ignorat o dispoziție legală în materie de arbitraj din statul membru în care se solicită executarea, dacă sentința din respectivul stat membru nu conduce la același rezultat ca acela obținut în cazul în care ar fi fost aplicată legea în materie de arbitraj a statului membru în care se solicită executarea; |
| --- | --- |

10.

consideră că articolul 1 alineatul (2) litera (d) din regulament trebuie să precizeze clar că nu numai procedurile de arbitraj, ci și acelea judiciare care se pronunță asupra valabilității și întinderii competențelor arbitrale în principal sau incidental sau prejudiciar sunt scoase de sub incidența regulamentului; consideră, de asemenea, că la articolul 1 trebuie adăugat un alineat care să prevadă că o sentință nu va fi recunoscută dacă, atunci când s-a pronunțat, instanța din statul membru de origine, hotărând asupra unei chestiuni legate de valabilitatea sau întinderea unei clauze compromisorii, a ignorat o dispoziție legală în materie de arbitraj din statul membru în care se solicită executarea, dacă sentința din respectivul stat membru nu conduce la același rezultat ca acela obținut în cazul în care ar fi fost aplicată legea în materie de arbitraj a statului membru în care se solicită executarea;

| 11. | consideră că și aceasta trebuie clarificată într-un considerent; |
| --- | --- |

11.

consideră că și aceasta trebuie clarificată într-un considerent;

Alegerea forului

| 12. | pledează ca, pentru soluționarea problemei „acțiunilor torpilă”, instanța desemnată în cadrul unui acord de alegere a forului să fie scutită de obligația sa de a suspenda judecarea cauzelor în temeiul regulii de litispendență; consideră că această măsură trebuie cuplată cu cerința ca toate disputele privind competența să fie soluționate rapid, ca o chestiune preliminară, de instanța aleasă, și susținută printr-un considerent subliniind preeminența autonomiei parților; |
| --- | --- |

12.

pledează ca, pentru soluționarea problemei „acțiunilor torpilă”, instanța desemnată în cadrul unui acord de alegere a forului să fie scutită de obligația sa de a suspenda judecarea cauzelor în temeiul regulii de litispendență; consideră că această măsură trebuie cuplată cu cerința ca toate disputele privind competența să fie soluționate rapid, ca o chestiune preliminară, de instanța aleasă, și susținută printr-un considerent subliniind preeminența autonomiei parților;

| 13. | consideră că regulamentul trebuie să cuprindă o nouă dispoziție privind opozabilitatea acordurilor de alegere a forului în raport cu terții; opinează că o astfel de dispoziție ar putea să prevadă că o persoană care nu este parte într-un contract continuă să fie condiționată de un acord de alegere a forului încheiat în conformitate cu regulamentul numai dacă: (a) acordul respectiv este cuprins într-un înscris sau o înregistrare electronică; (b) persoana respectivă a fost notificată din timp și în mod corespunzător cu privire la instanța care urmează să judece cauza; (c) în contractele având ca obiect transportul mărfurilor, instanța aleasă este (i) domiciliul transportatorului; (ii) locul în care se efectuează recepția, convenit în contractul de transport; (iii) locul de livrare convenit în contractul de transport sau (iv) portul în care bunurile sunt încărcate inițial pe o navă sau portul în care bunurile sunt în final descărcate de pe o navă. consideră că ar trebui, de asemenea prevăzut ca, în toate celelalte cazuri, atunci când se constată că menținerea forului ales ar fi evident inechitabilă pentru terți, aceștia să aibă posibilitatea de a porni o acțiune la instanța care ar fi fost competentă în conformitate cu regulamentul; |
| --- | --- |

13.

consideră că regulamentul trebuie să cuprindă o nouă dispoziție privind opozabilitatea acordurilor de alegere a forului în raport cu terții; opinează că o astfel de dispoziție ar putea să prevadă că o persoană care nu este parte într-un contract continuă să fie condiționată de un acord de alegere a forului încheiat în conformitate cu regulamentul numai dacă: (a) acordul respectiv este cuprins într-un înscris sau o înregistrare electronică; (b) persoana respectivă a fost notificată din timp și în mod corespunzător cu privire la instanța care urmează să judece cauza; (c) în contractele având ca obiect transportul mărfurilor, instanța aleasă este (i) domiciliul transportatorului; (ii) locul în care se efectuează recepția, convenit în contractul de transport; (iii) locul de livrare convenit în contractul de transport sau (iv) portul în care bunurile sunt încărcate inițial pe o navă sau portul în care bunurile sunt în final descărcate de pe o navă. consideră că ar trebui, de asemenea prevăzut ca, în toate celelalte cazuri, atunci când se constată că menținerea forului ales ar fi evident inechitabilă pentru terți, aceștia să aibă posibilitatea de a porni o acțiune la instanța care ar fi fost competentă în conformitate cu regulamentul;

Forum non conveniens

| 14. | sugerează, pentru a evita genul de probleme apărute în cauza Owusu/Jackson, o soluție în concordanță cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 2201/2003, astfel încât instanțele dintr-un stat membru competente în fond să suspende judecarea cauzelor dacă consideră că o instanță dintr-un alt stat membru sau dintr-o țară terță ar fi mai în măsură să judece cauza, sau o parte a acesteia, ceea ce le-ar permite părților să formuleze o acțiune în fața respectivei instanțe sau i-ar da instanței sesizate posibilitatea de a transfera cauza către aceasta, cu acordul părților; salută recomandarea corespunzătoare din propunerea de regulament privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și a actelor autentice în materie de succesiuni (21); |
| --- | --- |

14.

sugerează, pentru a evita genul de probleme apărute în cauza Owusu/Jackson, o soluție în concordanță cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 2201/2003, astfel încât instanțele dintr-un stat membru competente în fond să suspende judecarea cauzelor dacă consideră că o instanță dintr-un alt stat membru sau dintr-o țară terță ar fi mai în măsură să judece cauza, sau o parte a acesteia, ceea ce le-ar permite părților să formuleze o acțiune în fața respectivei instanțe sau i-ar da instanței sesizate posibilitatea de a transfera cauza către aceasta, cu acordul părților; salută recomandarea corespunzătoare din propunerea de regulament privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și a actelor autentice în materie de succesiuni (21);

Aplicarea regulamentului în ordinea juridică internațională

| 15. | consideră, pe de o parte, că eventualitatea de a conferi efect reflexiv prevederilor regulamentului nu a fost suficient analizată și că ar fi prematur să se adopte o astfel de măsură fără un studiu minuțios, consultări pe scară largă și dezbateri politice, în cadrul cărora Parlamentul trebuie să joace un rol de prim rang, și încurajează Comisia să inițieze aceste proces; pe de altă parte, consideră,că, având în vedere existența unui mare număr de acorduri bilaterale între statele membre și țările terțe, chestiunea reciprocității și chestiunea curtoaziei internaționale, această problemă este de ordin mondial, iar soluția trebuie căutată paralel în cadrul Conferinței de la Haga, prin reluarea negocierilor privind o convenție asupra hotărârilor internaționale; mandatează Comisia să depună toate diligențele pentru readucerea la viața a acestui proiect, care constituie piatra unghiulară a dreptului internațional privat; îndeamnă Comisia să examineze măsura în care Convenția de la Lugano din 2007 (22) ar putea fi folosită ca model și inspirație pentru o astfel de convenție asupra hotărârilor internaționale; |
| --- | --- |

15.

consideră, pe de o parte, că eventualitatea de a conferi efect reflexiv prevederilor regulamentului nu a fost suficient analizată și că ar fi prematur să se adopte o astfel de măsură fără un studiu minuțios, consultări pe scară largă și dezbateri politice, în cadrul cărora Parlamentul trebuie să joace un rol de prim rang, și încurajează Comisia să inițieze aceste proces; pe de altă parte, consideră,că, având în vedere existența unui mare număr de acorduri bilaterale între statele membre și țările terțe, chestiunea reciprocității și chestiunea curtoaziei internaționale, această problemă este de ordin mondial, iar soluția trebuie căutată paralel în cadrul Conferinței de la Haga, prin reluarea negocierilor privind o convenție asupra hotărârilor internaționale; mandatează Comisia să depună toate diligențele pentru readucerea la viața a acestui proiect, care constituie piatra unghiulară a dreptului internațional privat; îndeamnă Comisia să examineze măsura în care Convenția de la Lugano din 2007 (22) ar putea fi folosită ca model și inspirație pentru o astfel de convenție asupra hotărârilor internaționale;

| 16. | consideră că, între timp, normele UE privind competența exclusivă în materie de drepturi reale imobiliare sau de închiriere a unor bunuri imobile ar putea fi extinse la procesele intentate într-un stat terț; |
| --- | --- |

16.

consideră că, între timp, normele UE privind competența exclusivă în materie de drepturi reale imobiliare sau de închiriere a unor bunuri imobile ar putea fi extinse la procesele intentate într-un stat terț;

| 17. | pledează pentru modificarea regulamentului, pentru a permite ca clauzele exclusive de alegere a forului în favoarea unor instanțe din state terțe să dobândească efect de reflexivitate; |
| --- | --- |

17.

pledează pentru modificarea regulamentului, pentru a permite ca clauzele exclusive de alegere a forului în favoarea unor instanțe din state terțe să dobândească efect de reflexivitate;

| 18. | opinează că chestiunea unei norme care să invalideze soluția dată în cauza Owens Bank/Bracco trebuie să facă obiectul unei revizuiri separate; |
| --- | --- |

18.

opinează că chestiunea unei norme care să invalideze soluția dată în cauza Owens Bank/Bracco trebuie să facă obiectul unei revizuiri separate;

Definirea domiciliului persoanelor fizice și juridice

| 19. | consideră că ar fi de dorit ca domiciliul persoanelor fizice să fie definit autonom la nivel european (definiție aplicabilă în cele din urmă tuturor instrumentelor juridice), în special pentru a evita situațiile în care acestea pot avea mai multe domicilii; |
| --- | --- |

19.

consideră că ar fi de dorit ca domiciliul persoanelor fizice să fie definit autonom la nivel european (definiție aplicabilă în cele din urmă tuturor instrumentelor juridice), în special pentru a evita situațiile în care acestea pot avea mai multe domicilii;

| 20. | respinge o definiție uniformă a domiciliului societăților circumscrisă Regulamentului Bruxelles I, deoarece o definiție cu consecințe atât de importante trebuie să fie discutată și supusă procesului decizional în cadrul unui drept societar european în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

20.

respinge o definiție uniformă a domiciliului societăților circumscrisă Regulamentului Bruxelles I, deoarece o definiție cu consecințe atât de importante trebuie să fie discutată și supusă procesului decizional în cadrul unui drept societar european în curs de dezvoltare;

Rate ale dobânzii

| 21. | consideră că regulamentul trebuie să cuprindă o prevedere care să împiedice instanțele de executare de a refuza să aplice normele automate privind ratele dobânzilor ale instanței din statul de origine, aplicând în locul acestora ratele naționale ale dobânzilor numai de la data ordinului care autorizează executarea în conformitate cu procedură excepțională; |
| --- | --- |

21.

consideră că regulamentul trebuie să cuprindă o prevedere care să împiedice instanțele de executare de a refuza să aplice normele automate privind ratele dobânzilor ale instanței din statul de origine, aplicând în locul acestora ratele naționale ale dobânzilor numai de la data ordinului care autorizează executarea în conformitate cu procedură excepțională;

Proprietatea industrială:

| 22. | consideră că, pentru soluționarea problemei „acțiunilor torpilă”, cea de a doua instanță sesizată trebuie scutită de obligația de a suspenda judecarea cauzelor în temeiul regulii de litispendență în cazul în care este evident că prima instanță sesizată nu are competență; respinge însă ideea conform căreia pretențiile pentru decizii declaratorii negative trebuie excluse cu totul din prima hotărâre pronunțată în ordine cronologică pe motiv că astfel de pretenții pot avea un scop comercial legitim; consideră, cu toate acestea, că problemele privind jurisdicția s-ar soluționa optim în contextul propunerilor de a crea un sistem unificat de soluționare a litigiilor în materie de brevete; |
| --- | --- |

22.

consideră că, pentru soluționarea problemei „acțiunilor torpilă”, cea de a doua instanță sesizată trebuie scutită de obligația de a suspenda judecarea cauzelor în temeiul regulii de litispendență în cazul în care este evident că prima instanță sesizată nu are competență; respinge însă ideea conform căreia pretențiile pentru decizii declaratorii negative trebuie excluse cu totul din prima hotărâre pronunțată în ordine cronologică pe motiv că astfel de pretenții pot avea un scop comercial legitim; consideră, cu toate acestea, că problemele privind jurisdicția s-ar soluționa optim în contextul propunerilor de a crea un sistem unificat de soluționare a litigiilor în materie de brevete;

| 23. | consideră că ar trebui eliminate inadvertențele terminologice dintre Regulamentul (CE) nr. 593/2008 (Roma 1) (23) și Regulamentul (CE) nr. 44/2001 prin includerea în cadrul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul Bruxelles I a definiției termenului „profesionist”, cuprinsă în articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul Roma I, și prin înlocuirea formulării „contract care, contra unui preț global, prevede prestații combinate de transport și cazare” din articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul Bruxelles I, cu o trimitere, în cuprinsul articolului 15 alineatul (3) din Regulamentul Bruxelles I, la Directiva 90/314/CEE privind pachetele de servicii pentru călătorii (24) și la semnificația acesteia, cum este cazul la articolul 6 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul Roma I; |
| --- | --- |

23.

consideră că ar trebui eliminate inadvertențele terminologice dintre Regulamentul (CE) nr. 593/2008 (Roma 1) (23) și Regulamentul (CE) nr. 44/2001 prin includerea în cadrul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul Bruxelles I a definiției termenului „profesionist”, cuprinsă în articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul Roma I, și prin înlocuirea formulării „contract care, contra unui preț global, prevede prestații combinate de transport și cazare” din articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul Bruxelles I, cu o trimitere, în cuprinsul articolului 15 alineatul (3) din Regulamentul Bruxelles I, la Directiva 90/314/CEE privind pachetele de servicii pentru călătorii (24) și la semnificația acesteia, cum este cazul la articolul 6 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul Roma I;

Competența judiciară în materia de contracte individuale de muncă

| 24. | invită Comisia să analizeze, ținând seama de jurisprudența Curții de Justiție, dacă se poate găsi o soluție care să ofere mai multă certitudini din punct de vedere juridic și protecție adecvată pentru partea mai vulnerabilă în cazul angajaților care nu își desfășoară activitatea numai într-un singur stat membru (șoferii de cursă lungă, însoțitorii de zbor etc.); |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să analizeze, ținând seama de jurisprudența Curții de Justiție, dacă se poate găsi o soluție care să ofere mai multă certitudini din punct de vedere juridic și protecție adecvată pentru partea mai vulnerabilă în cazul angajaților care nu își desfășoară activitatea numai într-un singur stat membru (șoferii de cursă lungă, însoțitorii de zbor etc.);

Drepturile personalității

| 25. | este încredințat că hotărârea dată în cauza Shevill s-ar cere calificată; consideră, așadar, pentru a descuraja tendința prezumtivă a instanțelor din anumite jurisdicții de a accepta competența teritorială atunci când nu există decât o legătură slabă cu țara în care este începută acțiunea, trebuie adăugat un considerent care să precizeze clar că, în principiu, țara în cauză trebuie să accepte competența numai dacă există în raport cu ea o legătură suficientă, substanțială sau semnificativă; consideră că, în felul acesta, s-ar echilibra mai bine interesele aflate în joc; |
| --- | --- |

25.

este încredințat că hotărârea dată în cauza Shevill s-ar cere calificată; consideră, așadar, pentru a descuraja tendința prezumtivă a instanțelor din anumite jurisdicții de a accepta competența teritorială atunci când nu există decât o legătură slabă cu țara în care este începută acțiunea, trebuie adăugat un considerent care să precizeze clar că, în principiu, țara în cauză trebuie să accepte competența numai dacă există în raport cu ea o legătură suficientă, substanțială sau semnificativă; consideră că, în felul acesta, s-ar echilibra mai bine interesele aflate în joc;

Măsuri provizorii

| 26. | consideră că, pentru a asigura un acces mai bun la justiție, ordonanțele urmărind obținerea de informații și probe sau păstrarea mijloacelor de probă trebuie incluse în noțiunea de măsuri provizorii și de protecție; |
| --- | --- |

26.

consideră că, pentru a asigura un acces mai bun la justiție, ordonanțele urmărind obținerea de informații și probe sau păstrarea mijloacelor de probă trebuie incluse în noțiunea de măsuri provizorii și de protecție;

| 27. | este încredințat că regulamentul ar trebui să stabilească competența în materie de astfel de măsuri la instanțele din statul membru în care se află informațiile sau probele căutate, alături de jurisdicția forurilor competente în fond; |
| --- | --- |

27.

este încredințat că regulamentul ar trebui să stabilească competența în materie de astfel de măsuri la instanțele din statul membru în care se află informațiile sau probele căutate, alături de jurisdicția forurilor competente în fond;

| 28. | este de opinie că „măsurile provizorii, inclusiv cele de protecție” ar trebui să fie definite într-un considerent în termenii folosiți în cauza St Paul Dairy; |
| --- | --- |

28.

este de opinie că „măsurile provizorii, inclusiv cele de protecție” ar trebui să fie definite într-un considerent în termenii folosiți în cauza St Paul Dairy;

| 29. | consideră că distincția operată în cazul Van Uden între cauzele în care instanța care dispune măsurile este competentă în fond și cauzele în care nu este ar trebui înlocuită cu un test bazat pe întrebarea dacă măsurile sunt solicitate în susținerea unor proceduri pornite sau de inițiat în acel stat membru sau într-un stat nemembru (în care caz restricțiile prevăzute la articolul 31 nu s-ar aplica) sau în susținerea unor proceduri dintr-un alt stat membru (în care caz restricțiile prevăzute la articolul 31 s-ar aplica); |
| --- | --- |

29.

consideră că distincția operată în cazul Van Uden între cauzele în care instanța care dispune măsurile este competentă în fond și cauzele în care nu este ar trebui înlocuită cu un test bazat pe întrebarea dacă măsurile sunt solicitate în susținerea unor proceduri pornite sau de inițiat în acel stat membru sau într-un stat nemembru (în care caz restricțiile prevăzute la articolul 31 nu s-ar aplica) sau în susținerea unor proceduri dintr-un alt stat membru (în care caz restricțiile prevăzute la articolul 31 s-ar aplica);

| 30. | reclamă introducerea unui considerent, pentru depășirea dificultăților pe care le implică cerința reținută în cazul Van Uden referitoare la „o legătură efectivă” cu competența teritorială a instanței din statul membru care dispune o astfel de măsură, spre a clarifica faptul că, atunci când decide cu privire la admiterea, reînnoirea, modificarea sau respingerea unei măsuri provizorii dispuse în susținerea unei proceduri desfășurate într-un alt stat membru, instanțele din statul membru trebuie să țină seama de toate circumstanțele, inclusiv (i) de orice declarație a instanței din statul membru sesizată cu privire la litigiul principal în legătură cu măsura în cauză sau cu măsurile de același fel, (ii) de existența unei legături efective între măsura solicitată și teritoriul statului membru în care este reclamată și (iii) de efectele probabile ale măsurii asupra procedurilor pendinte sau de inițiat într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

30.

reclamă introducerea unui considerent, pentru depășirea dificultăților pe care le implică cerința reținută în cazul Van Uden referitoare la „o legătură efectivă” cu competența teritorială a instanței din statul membru care dispune o astfel de măsură, spre a clarifica faptul că, atunci când decide cu privire la admiterea, reînnoirea, modificarea sau respingerea unei măsuri provizorii dispuse în susținerea unei proceduri desfășurate într-un alt stat membru, instanțele din statul membru trebuie să țină seama de toate circumstanțele, inclusiv (i) de orice declarație a instanței din statul membru sesizată cu privire la litigiul principal în legătură cu măsura în cauză sau cu măsurile de același fel, (ii) de existența unei legături efective între măsura solicitată și teritoriul statului membru în care este reclamată și (iii) de efectele probabile ale măsurii asupra procedurilor pendinte sau de inițiat într-un alt stat membru;

| 31. | respinge ideea Comisiei că o instanță sesizată în cadrul procedurilor principale ar trebui să fie capabilă să anuleze, să modifice sau să adapteze măsurile provizorii hotărâte de o instanță din alt stat membru, întrucât aceasta ar contrazice principiul încrederii reciproce instituit de regulament; consideră, de aceea, că nu este clar pe ce bază ar putea o instanță să intervină asupra unei decizii a unei instanțe dintr-o jurisdicție diferită și care lege se aplică în situații de acest fel; consideră că această neclaritate ar da naștere unor reale probleme practice, de exemplu în privința cheltuielilor; |
| --- | --- |

31.

respinge ideea Comisiei că o instanță sesizată în cadrul procedurilor principale ar trebui să fie capabilă să anuleze, să modifice sau să adapteze măsurile provizorii hotărâte de o instanță din alt stat membru, întrucât aceasta ar contrazice principiul încrederii reciproce instituit de regulament; consideră, de aceea, că nu este clar pe ce bază ar putea o instanță să intervină asupra unei decizii a unei instanțe dintr-o jurisdicție diferită și care lege se aplică în situații de acest fel; consideră că această neclaritate ar da naștere unor reale probleme practice, de exemplu în privința cheltuielilor;

Acțiuni colective de recurs

| 32. | subliniază că lucrările viitoare ale Comisiei în legătură cu instrumentele de recurs colectiv ar trebui să ia în considerare norme jurisdicționale speciale pentru acțiunile colective; |
| --- | --- |

32.

subliniază că lucrările viitoare ale Comisiei în legătură cu instrumentele de recurs colectiv ar trebui să ia în considerare norme jurisdicționale speciale pentru acțiunile colective;

Alte chestiuni

| 33. | consideră că, date fiind dificultățile speciale proprii dreptului internațional privat, importanța legislației UE în materie de conflict între legi pentru societăți, cetățeni și instanțele internaționale și necesitatea unei jurisprudențe coerente, a venit timpul înființării, în cadrul Curții de Justiție, a unei camere speciale care să se ocupe de cererile de hotărâri preliminare în materie de drept internațional privat; |
| --- | --- |

33.

consideră că, date fiind dificultățile speciale proprii dreptului internațional privat, importanța legislației UE în materie de conflict între legi pentru societăți, cetățeni și instanțele internaționale și necesitatea unei jurisprudențe coerente, a venit timpul înființării, în cadrul Curții de Justiție, a unei camere speciale care să se ocupe de cererile de hotărâri preliminare în materie de drept internațional privat;

*

* *

| 34. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

34.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 12, 16.01.2001, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0090.

(3)  Cauza C-394/07 Gambazzi / DaimlerChrysler Canada, 2009, Rep., p. I-2563.

(4)  Avizul 1/03, Rec. 2006, p. I-1145.

(5)  Cauza C-185/07 Allianz SpA / West Tankers Inc, 2009, Rep., p. I-663.

(6)  Cauza C-116/02 Gasser GmbH / MISAT Srl, Rec., 2003, p. I-14693.

(7)  Cauza C-281/02 Owusu / Jackson, Rec., 2005, p. I-1383.

(8)  Cauza C-68/93 Shevill și alții / Presse Alliance, Rec., 1995, p. I-415.

(9)  Cauza C-129/92 Owens Bank Ltd/Fulvio Bracco și Bracco Industria Chimica SpA, Rec., 1994, p. I-117.

(10)  Cauza 125/79 Denilauer / Couchet Frères, Rec., 1980, p. 1553.

(11)  Cauza C-104/03 St Paul Dairy Industries / Unibel, Rec., 2005, p. I-3481.

(12)  Cauza C-391/95 Van Uden / Deco-Line, Rec., 1998, p. I-7091.

(13)  Versiune consolidată în JO C 27, 26.1.1998, p. 1.

(14)  JO L 143, 30.4.2004, p. 15.

(15)  JO L 399, 30.12.2006, p. 1.

(16)  JO L 199, 31.7.2007, p. 1.

(17)  JO L 7, 10.1.2009, p. 1.

(18)  JO L 338, 23.12.2003, p. 1.

(19)  JO L 199, 31.7.2007, p. 40.

(20)  A se vedea considerentul 9 din preambul.

(21)  COM(2009)0154; Articolul 5.

(22)  JO L 147, 10.6.2009, p. 5.

(23)  Regulamentul (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale (Roma I) (JO L 177, 4.7.2008, p. 6).

(24)  Directiva 90/314/CEE a Consiliului din 13 iunie 1990 privind pachetele de servicii pentru călătorii, vacanțe și circuite (JO L 158, 23.6.1990, p. 59).

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/44

---

Marți, 7 septembrie 2010Integrarea socială a femeilor care aparțin minorităților etnice

P7_TA(2010)0305

Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la integrarea socială a femeilor care aparțin minorităților etnice (2010/2041(INI))

2011/C 308 E/07

Parlamentul European,

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

având în vedere partea a doua a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene care prevede obligația Uniunii Europene de a combate discriminarea,

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1), Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2), Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (3) și Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (4),

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 21,

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului (5), Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare a femeilor (CEDAW) (6) și Declarația ONU privind drepturile persoanelor care aparțin minorităților naționale, etnice, religioase sau lingvistice (7),

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO),

având în vedere programul de la Stockholm (8),

având în vedere Strategia de la Lisabona și Strategia UE 2020, care este în curs de elaborare,

având în vedere Decizia nr. 1350/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 de stabilire a celui de al doilea Program de acțiune comunitară în domeniul sănătății 2008-2013 (9),

având în vedere rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind situația femeilor de etnie rromă în Uniunea Europeană (10),

având în vedere rezoluția sa din 27 septembrie 2007 referitoare la tratamentul egal al persoanelor indiferent de originea rasială sau etnică (11),

având în vedere rezoluția din 24 octombrie 2006 privind imigrația femeilor: rolul și locul femeilor imigrante în Uniunea Europeană (12),

având în vedere rezoluția sa din 14 ianuarie 2009 privind situația drepturilor omului în Uniunea Europeană 2004-2008 (13),

având în vedere rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (14),

având în vedere Rezoluția sa din 10 februarie 2010 privind egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană - 2009 (15),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere Raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0221/2010),

| A. | întrucât Tratatul privind Uniunea Europeană și Carta drepturilor fundamentale instituie valorile pe care este întemeiată Uniunea Europeană, în practică nu toți oamenii care trăiesc în UE beneficiază pe deplin de Carta drepturilor fundamentale, în special femeile care aparțin unor grupuri minoritare etnice, inclusiv cele care sunt victimele violenței, a traficului de persoane și a sărăciei; întrucât, în plus, aceste valori sunt comune societăților tuturor statelor membre, în care prevalează pluralismul, nediscriminarea, toleranța, justiția, solidaritatea și egalitatea dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul privind Uniunea Europeană și Carta drepturilor fundamentale instituie valorile pe care este întemeiată Uniunea Europeană, în practică nu toți oamenii care trăiesc în UE beneficiază pe deplin de Carta drepturilor fundamentale, în special femeile care aparțin unor grupuri minoritare etnice, inclusiv cele care sunt victimele violenței, a traficului de persoane și a sărăciei; întrucât, în plus, aceste valori sunt comune societăților tuturor statelor membre, în care prevalează pluralismul, nediscriminarea, toleranța, justiția, solidaritatea și egalitatea dintre femei și bărbați;

| B. | întrucât articolul 21 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene interzice orice formă de discriminare bazată pe apartenența la o minoritate națională; întrucât, cu toate acestea, numeroase comunități de minorități etnice care trăiesc în UE sunt încă afectate de discriminare, excludere socială și segregare; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 21 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene interzice orice formă de discriminare bazată pe apartenența la o minoritate națională; întrucât, cu toate acestea, numeroase comunități de minorități etnice care trăiesc în UE sunt încă afectate de discriminare, excludere socială și segregare;

| C. | întrucât tratamentul egal reprezintă un drept de bază, și nu un privilegiu, al tuturor cetățenilor și întrucât toleranța trebuie să fie o atitudine de viață generală, nu o favoare acordată unora; întrucât discriminarea trebuie combătută în aceeași măsură; |
| --- | --- |

C.

întrucât tratamentul egal reprezintă un drept de bază, și nu un privilegiu, al tuturor cetățenilor și întrucât toleranța trebuie să fie o atitudine de viață generală, nu o favoare acordată unora; întrucât discriminarea trebuie combătută în aceeași măsură;

| D. | întrucât femeile aparținând minorităților etnice sunt în dezavantaj nu numai în comparație cu femeile aparținând majorității, ci și cu bărbații aparținând minorităților etnice; |
| --- | --- |

D.

întrucât femeile aparținând minorităților etnice sunt în dezavantaj nu numai în comparație cu femeile aparținând majorității, ci și cu bărbații aparținând minorităților etnice;

| E. | întrucât este absolut necesară o abordare integrată la nivelul UE pentru a se dezvolta o politică coerentă privind integrarea socială a femeilor din minoritățile etnice, care să cuprindă măsuri de combatere a discriminării și care să faciliteze accesul la locuințe, la ocuparea unui loc de muncă, educație, sănătate și la serviciile sociale, și care să promoveze respectul pentru drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

E.

întrucât este absolut necesară o abordare integrată la nivelul UE pentru a se dezvolta o politică coerentă privind integrarea socială a femeilor din minoritățile etnice, care să cuprindă măsuri de combatere a discriminării și care să faciliteze accesul la locuințe, la ocuparea unui loc de muncă, educație, sănătate și la serviciile sociale, și care să promoveze respectul pentru drepturile fundamentale;

| F. | întrucât nu există o definiție juridică universal acceptată a grupurilor minorităților etnice; întrucât principiul șanselor egale și cel al tratamentului egal, bazate pe respectul reciproc, înțelegere și acceptare, ar trebui să fie piatra de temelie a politicilor UE privitoare la toți locuitorii ei, indiferent de statutul lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât nu există o definiție juridică universal acceptată a grupurilor minorităților etnice; întrucât principiul șanselor egale și cel al tratamentului egal, bazate pe respectul reciproc, înțelegere și acceptare, ar trebui să fie piatra de temelie a politicilor UE privitoare la toți locuitorii ei, indiferent de statutul lor;

| G. | întrucât accesul egal la educația de calitate conduce la o mai bună incluziune pe piața muncii și creșterea calității vieții în general; întrucât, cu toate acestea, în anumite state membre, populațiile minorităților etnice sunt excluse de la participarea deplină și egală la principalele sistemele educaționale; întrucât, în vederea dezvoltării unei societăți democratice, deschise în cadrul UE, sistemele educaționale trebuie să transmită valorile toleranței și egalității; |
| --- | --- |

G.

întrucât accesul egal la educația de calitate conduce la o mai bună incluziune pe piața muncii și creșterea calității vieții în general; întrucât, cu toate acestea, în anumite state membre, populațiile minorităților etnice sunt excluse de la participarea deplină și egală la principalele sistemele educaționale; întrucât, în vederea dezvoltării unei societăți democratice, deschise în cadrul UE, sistemele educaționale trebuie să transmită valorile toleranței și egalității;

| H. | întrucât politicile de integrare destinate resortisanților din țările terțe au de câștigat în urma unei influențe mai mari a perspectivei de gen, care este necesară pentru a asigura că nevoile specifice ale femeilor aparținând minorităților etnice sunt luate în considerație; |
| --- | --- |

H.

întrucât politicile de integrare destinate resortisanților din țările terțe au de câștigat în urma unei influențe mai mari a perspectivei de gen, care este necesară pentru a asigura că nevoile specifice ale femeilor aparținând minorităților etnice sunt luate în considerație;

| I. | întrucât politicile și legislația referitoare la imigrație și azil ar trebui să promoveze integrarea femeilor aparținând minorităților etnice; |
| --- | --- |

I.

întrucât politicile și legislația referitoare la imigrație și azil ar trebui să promoveze integrarea femeilor aparținând minorităților etnice;

| J. | întrucât este nevoie de o abordare specifică în cazul incluziunii sociale a femeilor care aparțin minorităților etnice pentru a evita discriminarea multiplă, stereotipurile, stigmatizarea și segregarea etnică; |
| --- | --- |

J.

întrucât este nevoie de o abordare specifică în cazul incluziunii sociale a femeilor care aparțin minorităților etnice pentru a evita discriminarea multiplă, stereotipurile, stigmatizarea și segregarea etnică;

| K. | întrucât diferențele de cultură, tradiție și/sau religie nu ar trebui să constituie obstacole în calea integrării femeilor care aparțin minorităților etnice; |
| --- | --- |

K.

întrucât diferențele de cultură, tradiție și/sau religie nu ar trebui să constituie obstacole în calea integrării femeilor care aparțin minorităților etnice;

| L. | întrucât colectarea de date defalcate pe gen este o precondiție a protecției și a promovării drepturilor omului în cazul femeilor și al minorităților etnice și întrucât, în lipsa unor statistici, rămân o serie de probleme imposibil de identificat, ceea ce conduce la neadoptarea vreunei politici specifice; |
| --- | --- |

L.

întrucât colectarea de date defalcate pe gen este o precondiție a protecției și a promovării drepturilor omului în cazul femeilor și al minorităților etnice și întrucât, în lipsa unor statistici, rămân o serie de probleme imposibil de identificat, ceea ce conduce la neadoptarea vreunei politici specifice;

| M. | întrucât există o paletă largă de instrumente și politici adecvate care pot asigura integrarea femeilor aparținând minorităților etnice, dar la nivel național există lacune în aplicarea lor, iar la nivel european, nu există coordonare; |
| --- | --- |

M.

întrucât există o paletă largă de instrumente și politici adecvate care pot asigura integrarea femeilor aparținând minorităților etnice, dar la nivel național există lacune în aplicarea lor, iar la nivel european, nu există coordonare;

| N. | întrucât, în majoritatea cazurilor, femeile aparținând minorităților etnice sunt supuse unei discriminări multiple și sunt mai vulnerabile la excluderea socială, la sărăcie și la încălcări extrem de grave ale drepturilor omului, cum ar fi traficul de ființe umane și sterilizarea forțată, decât femeile din societatea majoritară sau bărbații din minoritățile etnice; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în majoritatea cazurilor, femeile aparținând minorităților etnice sunt supuse unei discriminări multiple și sunt mai vulnerabile la excluderea socială, la sărăcie și la încălcări extrem de grave ale drepturilor omului, cum ar fi traficul de ființe umane și sterilizarea forțată, decât femeile din societatea majoritară sau bărbații din minoritățile etnice;

| O. | întrucât statutul socio-economic scăzut al multor femei din minoritățile etnice se traduce în practică prin limitarea exercitării drepturilor lor fundamentale și lipsa accesului la resurse, inclusiv la resursele în materie de sănătate reproductivă și sexuală, ceea ce îngreunează mai mult procesul de incluziune; |
| --- | --- |

O.

întrucât statutul socio-economic scăzut al multor femei din minoritățile etnice se traduce în practică prin limitarea exercitării drepturilor lor fundamentale și lipsa accesului la resurse, inclusiv la resursele în materie de sănătate reproductivă și sexuală, ceea ce îngreunează mai mult procesul de incluziune;

| P. | întrucât starea de sănătate a femeilor are consecințe nu numai asupra femeilor în cauză, ci și asupra copiilor lor; |
| --- | --- |

P.

întrucât starea de sănătate a femeilor are consecințe nu numai asupra femeilor în cauză, ci și asupra copiilor lor;

| Q. | întrucât participarea activă a femeilor în societate și integrarea lor reușită vor avea un efect pozitiv asupra copiilor lor și asupra generațiilor viitoare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât participarea activă a femeilor în societate și integrarea lor reușită vor avea un efect pozitiv asupra copiilor lor și asupra generațiilor viitoare;

| R. | întrucât excluderea socială a femeilor din minoritățile etnice poate conduce la dificultăți la nivelul independenței economice, ceea ce poate determina costuri directe și indirecte pentru comunitate și bugetele publice; |
| --- | --- |

R.

întrucât excluderea socială a femeilor din minoritățile etnice poate conduce la dificultăți la nivelul independenței economice, ceea ce poate determina costuri directe și indirecte pentru comunitate și bugetele publice;

| S. | întrucât femeile din minoritățile etnice sunt mai vulnerabile la forme diferite de violență și exploatare din partea bărbaților, atunci când sunt mai puțin integrate decât femeile care aparțin societății majoritare; |
| --- | --- |

S.

întrucât femeile din minoritățile etnice sunt mai vulnerabile la forme diferite de violență și exploatare din partea bărbaților, atunci când sunt mai puțin integrate decât femeile care aparțin societății majoritare;

| T. | întrucât consultarea mai frecventă și periodică a femeilor care aparțin minorităților etnice ar produce beneficii pentru integrarea socială, la nivel local, regional, național și la nivelul UE, |
| --- | --- |

T.

întrucât consultarea mai frecventă și periodică a femeilor care aparțin minorităților etnice ar produce beneficii pentru integrarea socială, la nivel local, regional, național și la nivelul UE,

| 1. | subliniază că nu există o definiție juridică universal acceptată a grupurilor minorităților etnice și că această noțiune acoperă o gamă largă de situații cu care se confruntă diferitele grupuri etnice din statele membre ale UE; |
| --- | --- |

1.

subliniază că nu există o definiție juridică universal acceptată a grupurilor minorităților etnice și că această noțiune acoperă o gamă largă de situații cu care se confruntă diferitele grupuri etnice din statele membre ale UE;

| 2. | îndeamnă Comisia și statele membre, ca împreună cu ONG-urile și grupurile din societatea civilă, să organizeze colectarea și analiza periodică a datelor defalcate pe gen și etnicitate, în conformitate cu normele referitoare la protecția datelor personale, în chestiunile care privesc incluziunea socială, cum ar fi accesul la educație, piața muncii, protecție socială, sistemul de sănătate și locuințe; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă Comisia și statele membre, ca împreună cu ONG-urile și grupurile din societatea civilă, să organizeze colectarea și analiza periodică a datelor defalcate pe gen și etnicitate, în conformitate cu normele referitoare la protecția datelor personale, în chestiunile care privesc incluziunea socială, cum ar fi accesul la educație, piața muncii, protecție socială, sistemul de sănătate și locuințe;

| 3. | consideră că este absolut esențial să se implementeze la timp legislația actuală, iar statele membre să transpună astfel directivele; consideră că este nevoie de o coordonare mai structurată între politicile de la nivelul UE, național, regional și local în domeniul minorităților etnice pentru a se obține un impact de durată și politici mai bune la nivelul UE, național, regional și local, și încurajează responsabilii de politici de la toate nivelurile să consulte femeile ale căror drepturi sunt afectate, precum și comunitățile acestora și organizațiile active în acest domeniu, cu privire la măsurile care au drept scop îmbunătățirea incluziunii sociale a femeilor care aparțin minorităților etnice; |
| --- | --- |

3.

consideră că este absolut esențial să se implementeze la timp legislația actuală, iar statele membre să transpună astfel directivele; consideră că este nevoie de o coordonare mai structurată între politicile de la nivelul UE, național, regional și local în domeniul minorităților etnice pentru a se obține un impact de durată și politici mai bune la nivelul UE, național, regional și local, și încurajează responsabilii de politici de la toate nivelurile să consulte femeile ale căror drepturi sunt afectate, precum și comunitățile acestora și organizațiile active în acest domeniu, cu privire la măsurile care au drept scop îmbunătățirea incluziunii sociale a femeilor care aparțin minorităților etnice;

| 4. | atrage atenția asupra importanței educării în sensul acceptării culturilor diferite și a consecințelor discriminării și ale prejudecăților; ia act de faptul că responsabilitatea incluziunii efective aparține atât minorităților etnice, cât și societății majoritare, ambele fiind nevoite să depună eforturi pentru a se integra reciproc, dacă se dorește realizarea unității sociale; |
| --- | --- |

4.

atrage atenția asupra importanței educării în sensul acceptării culturilor diferite și a consecințelor discriminării și ale prejudecăților; ia act de faptul că responsabilitatea incluziunii efective aparține atât minorităților etnice, cât și societății majoritare, ambele fiind nevoite să depună eforturi pentru a se integra reciproc, dacă se dorește realizarea unității sociale;

| 5. | invită Comisia și statele membre să adopte măsuri menite să evite scăderea nivelului de abilități și competențe al femeilor din minoritățile etnice, oferindu-le un acces mai bun pe piața muncii, inclusiv acces la servicii de îngrijire a copiilor de bună calitate și la prețuri accesibile, precum și acces la educație, formare și formare profesională; solicită punerea efectivă în aplicare a unor politici destinate femeilor aparținând minorităților etnice și introducerea unor proceduri clare, rapide de recunoaștere a abilităților și calificărilor; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia și statele membre să adopte măsuri menite să evite scăderea nivelului de abilități și competențe al femeilor din minoritățile etnice, oferindu-le un acces mai bun pe piața muncii, inclusiv acces la servicii de îngrijire a copiilor de bună calitate și la prețuri accesibile, precum și acces la educație, formare și formare profesională; solicită punerea efectivă în aplicare a unor politici destinate femeilor aparținând minorităților etnice și introducerea unor proceduri clare, rapide de recunoaștere a abilităților și calificărilor;

| 6. | remarcă importanța exemplelor de reușită în procesul de integrare și sprijină schimbul de bune practici de la acele state membre care au o experiență mai bogată în prevenirea excluziunii sociale; încurajează responsabilii de politici de la nivelul UE, național, regional și local să consulte organizațiile femeilor din minoritățile etnice în problematica politicilor și măsurilor menite să conducă la incluziunea socială a acestora; îndeamnă Comisia și statele membre să propună măsuri care să promoveze existența mediatorilor interculturali și socio-culturali în interiorul UE; |
| --- | --- |

6.

remarcă importanța exemplelor de reușită în procesul de integrare și sprijină schimbul de bune practici de la acele state membre care au o experiență mai bogată în prevenirea excluziunii sociale; încurajează responsabilii de politici de la nivelul UE, național, regional și local să consulte organizațiile femeilor din minoritățile etnice în problematica politicilor și măsurilor menite să conducă la incluziunea socială a acestora; îndeamnă Comisia și statele membre să propună măsuri care să promoveze existența mediatorilor interculturali și socio-culturali în interiorul UE;

| 7. | este de părere că procesul de integrare trebuie inițiat în primele etape de viață pentru a oferi, în mod concret, alternative la sărăcie și excludere socială; consideră, prin urmare, că este necesar să se ofere un cadru instituțional pentru serviciile sociale și educaționale la nivelul comunității, pentru copiii și familiile care îndeplinesc condițiile regionale și personale, garantându-le accesul egal la servicii de bună calitate; invită, așadar, Comisia să ofere un sprijin special programelor care au în vedere integrarea din primele etape ale vieții; |
| --- | --- |

7.

este de părere că procesul de integrare trebuie inițiat în primele etape de viață pentru a oferi, în mod concret, alternative la sărăcie și excludere socială; consideră, prin urmare, că este necesar să se ofere un cadru instituțional pentru serviciile sociale și educaționale la nivelul comunității, pentru copiii și familiile care îndeplinesc condițiile regionale și personale, garantându-le accesul egal la servicii de bună calitate; invită, așadar, Comisia să ofere un sprijin special programelor care au în vedere integrarea din primele etape ale vieții;

| 8. | invită Comisia, prin intermediul Fondului Social European, și statele membre, prin intermediul fondurilor lor sociale naționale, să promoveze oportunități de antreprenoriat, concentrate în mod specific asupra femeilor din minoritățile etnice, organizând seminarii și ateliere de lucru și făcând publice proiectele de dezvoltare; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia, prin intermediul Fondului Social European, și statele membre, prin intermediul fondurilor lor sociale naționale, să promoveze oportunități de antreprenoriat, concentrate în mod specific asupra femeilor din minoritățile etnice, organizând seminarii și ateliere de lucru și făcând publice proiectele de dezvoltare;

| 9. | invită Comisia și statele membre ca, în colaborare cu ONG-urile, să organizeze campanii de sensibilizare a femeilor din minoritățile etnice, precum și a publicului general și să asigure aplicarea integrală a prevederilor relevante în scopul combaterii cutumelor culturale discriminatorii și a modelelor patriarhale, pentru a preveni polarizarea și a combate stereotipurile sexiste dominante și stigmatizarea socială, factori care stau la baza violenței împotriva femeilor, și să se asigure că nu există nicio justificare a violenței pe motiv de obiceiuri, tradiții sau considerente religioase; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia și statele membre ca, în colaborare cu ONG-urile, să organizeze campanii de sensibilizare a femeilor din minoritățile etnice, precum și a publicului general și să asigure aplicarea integrală a prevederilor relevante în scopul combaterii cutumelor culturale discriminatorii și a modelelor patriarhale, pentru a preveni polarizarea și a combate stereotipurile sexiste dominante și stigmatizarea socială, factori care stau la baza violenței împotriva femeilor, și să se asigure că nu există nicio justificare a violenței pe motiv de obiceiuri, tradiții sau considerente religioase;

| 10. | subliniază că este nevoie de mai multă cercetare și mai mulți indicatori intersectoriali privind impactul discriminării și al excluderii sociale asupra femeilor din comunitățile de minorități etnice de pe teritoriul UE, pentru a putea elabora politici de integrare specifice; încurajează, în acest sens, Comisia, în special DG Cercetare, să finanțeze astfel de proiecte de cercetare; |
| --- | --- |

10.

subliniază că este nevoie de mai multă cercetare și mai mulți indicatori intersectoriali privind impactul discriminării și al excluderii sociale asupra femeilor din comunitățile de minorități etnice de pe teritoriul UE, pentru a putea elabora politici de integrare specifice; încurajează, în acest sens, Comisia, în special DG Cercetare, să finanțeze astfel de proiecte de cercetare;

| 11. | încurajează participarea politică și socială activă a femeilor care aparțin minorităților etnice, la toate sferele societății, inclusiv în conducerea politică, educație și cultură, pentru a combate subreprezentarea actuală; |
| --- | --- |

11.

încurajează participarea politică și socială activă a femeilor care aparțin minorităților etnice, la toate sferele societății, inclusiv în conducerea politică, educație și cultură, pentru a combate subreprezentarea actuală;

| 12. | subliniază că independența și autonomizarea economică a femeilor reprezintă factori-cheie a participării lor depline în societatea majoritară; |
| --- | --- |

12.

subliniază că independența și autonomizarea economică a femeilor reprezintă factori-cheie a participării lor depline în societatea majoritară;

| 13. | invită statele membre să respecte drepturile fundamentale ale tuturor femeilor, inclusiv ale femeilor din minoritățile etnice, acordând o atenție specială accesului acestora la servicii de sănătate, justiție, asistență juridică și locuințe; |
| --- | --- |

13.

invită statele membre să respecte drepturile fundamentale ale tuturor femeilor, inclusiv ale femeilor din minoritățile etnice, acordând o atenție specială accesului acestora la servicii de sănătate, justiție, asistență juridică și locuințe;

| 14. | încurajează Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să depună eforturi active în vederea îmbunătățirii și facilitării accesului la educație, acordând o atenție specială învățării de limbi (în special limbile oficiale ale țării în cauză) și accesului la educația continuă și la educația superioară pentru fetele și femeile din minoritățile etnice, pentru a evita discrepanțele de gen la nivelul educațional care pot determina excluderea de pe piața muncii și sărăcia; |
| --- | --- |

14.

încurajează Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să depună eforturi active în vederea îmbunătățirii și facilitării accesului la educație, acordând o atenție specială învățării de limbi (în special limbile oficiale ale țării în cauză) și accesului la educația continuă și la educația superioară pentru fetele și femeile din minoritățile etnice, pentru a evita discrepanțele de gen la nivelul educațional care pot determina excluderea de pe piața muncii și sărăcia;

| 15. | subliniază că femeile din minoritățile etnice au nevoie de acces la informații medicale în limbi diferite; atrage atenția asupra importanței instruirii interculturale a celor care furnizează servicii medicale, instruire care trebuie făcută în parteneriat cu femeile din minoritățile etnice; |
| --- | --- |

15.

subliniază că femeile din minoritățile etnice au nevoie de acces la informații medicale în limbi diferite; atrage atenția asupra importanței instruirii interculturale a celor care furnizează servicii medicale, instruire care trebuie făcută în parteneriat cu femeile din minoritățile etnice;

Egalitatea de gen

| 16. | îndeamnă Comisia să țină seama de perspectiva de gen atunci când ia hotărâri privind politici și măsuri menite să conducă la includerea socială; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă Comisia să țină seama de perspectiva de gen atunci când ia hotărâri privind politici și măsuri menite să conducă la includerea socială;

| 17. | invită statele membre să adopte măsuri care să asigure accesul la serviciile de asistență din domeniul prevenirii și protecției femeilor de violența care are la bază considerente de gen, indiferent de statutul lor juridic, rasă, vârstă, orientare sexuală, origine etnică sau religie; |
| --- | --- |

17.

invită statele membre să adopte măsuri care să asigure accesul la serviciile de asistență din domeniul prevenirii și protecției femeilor de violența care are la bază considerente de gen, indiferent de statutul lor juridic, rasă, vârstă, orientare sexuală, origine etnică sau religie;

| 18. | invită Comisia și statele membre să se asigure că legislația existentă în materie de egalitate de gen și antidiscriminare este implementată în totalitate, disponibilizând resursele necesare pentru o instruire specifică și pentru măsuri de sensibilizare în legătură cu drepturile pe care le au deja femeile din minoritățile etnice și modalitățile prin care acestea pot apela la căi de atac în cazul în care le sunt încălcate drepturile; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia și statele membre să se asigure că legislația existentă în materie de egalitate de gen și antidiscriminare este implementată în totalitate, disponibilizând resursele necesare pentru o instruire specifică și pentru măsuri de sensibilizare în legătură cu drepturile pe care le au deja femeile din minoritățile etnice și modalitățile prin care acestea pot apela la căi de atac în cazul în care le sunt încălcate drepturile;

| 19. | invită statele membre să garanteze protecția victimelor discriminărilor multiple, multe dintre acestea fiind femei din minoritățile etnice, adăugând în sistemul juridic clauze explicite și norme obligatorii privind discriminarea multiplă; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre să garanteze protecția victimelor discriminărilor multiple, multe dintre acestea fiind femei din minoritățile etnice, adăugând în sistemul juridic clauze explicite și norme obligatorii privind discriminarea multiplă;

| 20. | insistă asupra implicării active a Institutului European pentru Egalitatea de Gen în colectarea de date și efectuarea de studii privind integrarea referitoare la femeile din minoritățile etnice, aplicând în mod sistematic principiul integrării perspectivei de gen și promovând prioritățile în domeniul includerii sociale; |
| --- | --- |

20.

insistă asupra implicării active a Institutului European pentru Egalitatea de Gen în colectarea de date și efectuarea de studii privind integrarea referitoare la femeile din minoritățile etnice, aplicând în mod sistematic principiul integrării perspectivei de gen și promovând prioritățile în domeniul includerii sociale;

| 21. | invită Agenția drepturilor fundamentale să includă o perspectivă transversală a egalității de gen și a drepturilor femeilor în toate aspectele cadrului multianual, precum și în activitățile sale ulterioare, inclusiv în cele dedicate discriminării etnice, precum și în cele referitoare la drepturile fundamentale ale rromilor; |
| --- | --- |

21.

invită Agenția drepturilor fundamentale să includă o perspectivă transversală a egalității de gen și a drepturilor femeilor în toate aspectele cadrului multianual, precum și în activitățile sale ulterioare, inclusiv în cele dedicate discriminării etnice, precum și în cele referitoare la drepturile fundamentale ale rromilor;

| 22. | invită Institutul European pentru Egalitatea de Gen să colecteze în mod sistematic date defalcate pe criterii de gen și etnicitate, precum și pe alte criterii, și să prezinte rezultatele defalcate pe criterii de gen și etnicitate; subliniază necesitatea colectării unor date adecvate și a unor mecanisme de protecție a datelor, care să garanteze prevenirea utilizării lor abuzive, în scopuri cum ar fi de pildă stabilirea de profiluri pe criterii rasiale; |
| --- | --- |

22.

invită Institutul European pentru Egalitatea de Gen să colecteze în mod sistematic date defalcate pe criterii de gen și etnicitate, precum și pe alte criterii, și să prezinte rezultatele defalcate pe criterii de gen și etnicitate; subliniază necesitatea colectării unor date adecvate și a unor mecanisme de protecție a datelor, care să garanteze prevenirea utilizării lor abuzive, în scopuri cum ar fi de pildă stabilirea de profiluri pe criterii rasiale;

| 23. | subliniază rolul fundamental al organismelor naționale care se ocupă de problematica egalității în furnizarea de sprijin și asistență victimelor discriminării, precum și în informarea acestora cu privire la drepturile și obligațiile lor; invită statele membre să asigure eficiența și independența organismelor naționale care se ocupă de problematica egalității și să le ofere resurse umane și financiare suficiente pentru fiecare cauză a discriminării, inclusiv pentru discriminarea multiplă; invită organismele naționale care se ocupă de problematica egalității să elaboreze instrumente legate de discriminarea multiplă, inclusiv situația specifică a femeilor din minoritățile etnice; |
| --- | --- |

23.

subliniază rolul fundamental al organismelor naționale care se ocupă de problematica egalității în furnizarea de sprijin și asistență victimelor discriminării, precum și în informarea acestora cu privire la drepturile și obligațiile lor; invită statele membre să asigure eficiența și independența organismelor naționale care se ocupă de problematica egalității și să le ofere resurse umane și financiare suficiente pentru fiecare cauză a discriminării, inclusiv pentru discriminarea multiplă; invită organismele naționale care se ocupă de problematica egalității să elaboreze instrumente legate de discriminarea multiplă, inclusiv situația specifică a femeilor din minoritățile etnice;

*

* *

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(4)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(5)  Rezoluția nr. 217A (III) din 10 decembrie 1948 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite.

(6)  Rezoluția 34/180 din 18 decembrie 1979 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite.

(7)  Rezoluția 47/135 din 18 decembrie 1992 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite.

(8)  Consiliul Uniunii Europene – Documentul 5731/10 – 3 martie 2010.

(9)  JO L 301, 20.11.2007, p. 3.

(10)  JO C 292 E, 8.12.2006, p. 283.

(11)  JO C 219 E, 28.8.2008, p. 317.

(12)  JO C 313 E, 20.12.2006, p. 118.

(13)  JO C 46 E, 24.2.2010, p. 48.

(14)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0371.

(15)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0021.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/49

---

Marți, 7 septembrie 2010Rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânire

P7_TA(2010)0306

Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânire (2009/2205(INI))

2011/C 308 E/08

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2009, intitulată „Gestionarea impactului îmbătrânirii populației în UE” (Raport privind îmbătrânirea populației, 2009) (COM(2009)0180),

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei, din 11 mai 2007, referitor la „Viitorul demografic al Europei: fapte și cifre” (SEC(2007)0638),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 mai 2007, intitulată „Promovarea solidarității dintre generații” (COM(2007)0244),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 intitulată „Viitorul demografic al Europei - transformarea unei provocări într-o oportunitate” (COM(2006)0571),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 martie 2006, intitulată „Foaie de parcurs pentru egalitatea între femei și bărbați 2006-2010” (COM(2006)0092),

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 23 și 25, care se referă la egalitatea de gen și la drepturile persoanelor în vârstă, precum și articolele 34, 35 și 36, care definesc precis dreptul la asistență socială și la un ajutor pentru locuință, la un nivel ridicat de protecție a sănătății și la acces la serviciile de interes economic general,

având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, care subliniază o serie de valori comune statelor membre, cum ar fi pluralismul, nediscriminarea, toleranța, justiția, solidaritatea și egalitatea între bărbați și femei,

având în vedere articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care se referă la combaterea discriminării bazate pe criterii legate de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri religioase, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală,

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen, adoptat de Consiliul European în martie 2006 (1),

având în vedere Recomandarea R 162, 1980 a OIM (Organizația Mondială a Muncii) privind muncitorii în vârstă,

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW),

având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2009 (2) privind nediscriminarea pe criterii de sex și solidaritatea intergenerațională;

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2009 referitoare la transpunerea și aplicarea Directivei nr. 2002/73/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncă (3),

având în vedere rezoluția sa din 21 februarie 2008 referitoare la viitorul demografic al Europei (4),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0237/2010),

| A. | întrucât îmbătrânirea unei societăți este văzută prea adesea în termeni negativi, relativi la structura de vârstă a forței de muncă și la sustenabilitatea protecției sociale și a sănătății publice, în timp ce persoanele în vârstă reprezintă, de asemenea, o resursă economică și un fond de experiență și oferă un ajutor esențial la nivelul comunității și al familiei, acordând îngrijire persoanelor dependente și jucând rolul de consultanți în chestiuni de muncă, precum și contribuind la păstrarea comunităților rurale; |
| --- | --- |

A.

întrucât îmbătrânirea unei societăți este văzută prea adesea în termeni negativi, relativi la structura de vârstă a forței de muncă și la sustenabilitatea protecției sociale și a sănătății publice, în timp ce persoanele în vârstă reprezintă, de asemenea, o resursă economică și un fond de experiență și oferă un ajutor esențial la nivelul comunității și al familiei, acordând îngrijire persoanelor dependente și jucând rolul de consultanți în chestiuni de muncă, precum și contribuind la păstrarea comunităților rurale;

| B. | întrucât, cu toate că foaia de parcurs pentru egalitatea de gen 2006-2010 a scos în evidență diferențe în realizarea unei egalități de gen depline și, în unele cazuri, a promovat agenda egalității de gen, în ansamblu progresele înregistrate au fost modeste; |
| --- | --- |

B.

întrucât, cu toate că foaia de parcurs pentru egalitatea de gen 2006-2010 a scos în evidență diferențe în realizarea unei egalități de gen depline și, în unele cazuri, a promovat agenda egalității de gen, în ansamblu progresele înregistrate au fost modeste;

| C. | întrucât actuala criză economică și financiară are consecințe deosebit de grave pentru femei, mai ales pentru femeile în vârstă și serviciile oferite acestora, ceea ce contribuie la exacerbarea inegalităților și a discriminării bazate nu numai pe criterii de gen, ci și pe criterii de vârstă și stare de sănătate; |
| --- | --- |

C.

întrucât actuala criză economică și financiară are consecințe deosebit de grave pentru femei, mai ales pentru femeile în vârstă și serviciile oferite acestora, ceea ce contribuie la exacerbarea inegalităților și a discriminării bazate nu numai pe criterii de gen, ci și pe criterii de vârstă și stare de sănătate;

| D. | întrucât persoanele în vârstă se confruntă cu un risc mai mare al sărăciei decât populația generală, ajungând la o rată de aproximativ 19 % din persoanele în vârstă de 65 de ani și mai mult în 2008 în UE 27, în timp ce în 2005, cifra era de 19 %, iar în 2000 era de 17 %, și întrucât femeile peste 65 de ani se confruntă cu un risc ridicat de sărăcie (rata de risc al sărăciei este de 22 %, adică cu 5 puncte mai ridicată decât pentru bărbați); |
| --- | --- |

D.

întrucât persoanele în vârstă se confruntă cu un risc mai mare al sărăciei decât populația generală, ajungând la o rată de aproximativ 19 % din persoanele în vârstă de 65 de ani și mai mult în 2008 în UE 27, în timp ce în 2005, cifra era de 19 %, iar în 2000 era de 17 %, și întrucât femeile peste 65 de ani se confruntă cu un risc ridicat de sărăcie (rata de risc al sărăciei este de 22 %, adică cu 5 puncte mai ridicată decât pentru bărbați);

| E. | întrucât se estimează îmbătrânirea populației din UE-27, proporția persoanelor de și peste 65 de ani crescând de la 17,1 % în 2008 la 30 % în 2060, iar cea persoanelor de și peste 80 de ani mărindu-se de la 4,4 % la 12,1 % pentru aceeași perioadă; |
| --- | --- |

E.

întrucât se estimează îmbătrânirea populației din UE-27, proporția persoanelor de și peste 65 de ani crescând de la 17,1 % în 2008 la 30 % în 2060, iar cea persoanelor de și peste 80 de ani mărindu-se de la 4,4 % la 12,1 % pentru aceeași perioadă;

| F. | întrucât se preconizează că populația activă va deveni relativ mai mică, iar includerea grupurilor care în prezent nu sunt active pe piața muncii devine din ce în ce mai importantă, |
| --- | --- |

F.

întrucât se preconizează că populația activă va deveni relativ mai mică, iar includerea grupurilor care în prezent nu sunt active pe piața muncii devine din ce în ce mai importantă,

| G. | întrucât genul este un factor semnificativ în procesul de îmbătrânire, speranța de viață fiind cu aproximativ șase ani mai mare pentru femei decât pentru bărbați conform statisticilor pentru UE-27 din 2007, care arată că bărbații trăiesc până la 76 de ani, iar femeile până la 82, însă cifrele Eurostat arată că diferența dintre speranța de viață sănătoasă dintre bărbați și femei este mult mai mică: 61,6 de ani pentru bărbați și 62,3 de ani pentru femei; |
| --- | --- |

G.

întrucât genul este un factor semnificativ în procesul de îmbătrânire, speranța de viață fiind cu aproximativ șase ani mai mare pentru femei decât pentru bărbați conform statisticilor pentru UE-27 din 2007, care arată că bărbații trăiesc până la 76 de ani, iar femeile până la 82, însă cifrele Eurostat arată că diferența dintre speranța de viață sănătoasă dintre bărbați și femei este mult mai mică: 61,6 de ani pentru bărbați și 62,3 de ani pentru femei;

| H. | întrucât femeile sunt în mod tradițional mai expuse riscului sărăciei și pensiilor reduse, în special femeile peste 65 de ani, care deseori primesc pensii care abia depășesc nivelul minim de subzistență, din motive diverse, precum decalajul salarial pe criterii de gen, care afectează în mod direct drepturile de pensie, faptul că au întrerupt sau au încetat activitatea profesională pentru a-și asuma responsabilități de familie sau faptul că au muncit în întreprinderea soțului, în special în sectorul agriculturii și cel de afaceri, fără remunerare și fără afiliere la sistemul de securitate socială, și întrucât în condiții de recesiune economică riscul sărăciei este încă și mai ridicat pentru aceste femei, |
| --- | --- |

H.

întrucât femeile sunt în mod tradițional mai expuse riscului sărăciei și pensiilor reduse, în special femeile peste 65 de ani, care deseori primesc pensii care abia depășesc nivelul minim de subzistență, din motive diverse, precum decalajul salarial pe criterii de gen, care afectează în mod direct drepturile de pensie, faptul că au întrerupt sau au încetat activitatea profesională pentru a-și asuma responsabilități de familie sau faptul că au muncit în întreprinderea soțului, în special în sectorul agriculturii și cel de afaceri, fără remunerare și fără afiliere la sistemul de securitate socială, și întrucât în condiții de recesiune economică riscul sărăciei este încă și mai ridicat pentru aceste femei,

| 1. | salută comunicarea Comisiei referitoare la problemele ridicate de impactul îmbătrânirii populației și regretă, totuși, faptul că definițiile, statisticile și situațiile luate în discuție nu țin seama suficient de conștientizarea inegalităților de gen la vârstele înaintate, care, în cea mai mare parte, sunt rezultatul dezavantajelor datorate genului acumulate pe parcursul vieții; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea Comisiei referitoare la problemele ridicate de impactul îmbătrânirii populației și regretă, totuși, faptul că definițiile, statisticile și situațiile luate în discuție nu țin seama suficient de conștientizarea inegalităților de gen la vârstele înaintate, care, în cea mai mare parte, sunt rezultatul dezavantajelor datorate genului acumulate pe parcursul vieții;

| 2. | susține abordarea Comisiei care folosește strategia hotărâtă la Consiliul European de la Stockholm din 2001 (5) drept ghid pe termen lung pentru abordarea provocărilor și posibilităților pe care le creează îmbătrânirea la nivelul societăților; susține, de asemenea, propunerea Comisiei de a aborda procesul de îmbătrânire în mod cuprinzător și multidisciplinar, precum și de a crea oportunități, mai ales pe piețele pentru produse și servicii destinate persoanelor în vârstă și celor care îngrijesc în mod informal persoanele dependente; invită Comisia să acorde o atenție specială protejării drepturilor consumatorilor în vârstă, deoarece aceștia sunt deseori induși în eroare sau se profită de pe urma lor; |
| --- | --- |

2.

susține abordarea Comisiei care folosește strategia hotărâtă la Consiliul European de la Stockholm din 2001 (5) drept ghid pe termen lung pentru abordarea provocărilor și posibilităților pe care le creează îmbătrânirea la nivelul societăților; susține, de asemenea, propunerea Comisiei de a aborda procesul de îmbătrânire în mod cuprinzător și multidisciplinar, precum și de a crea oportunități, mai ales pe piețele pentru produse și servicii destinate persoanelor în vârstă și celor care îngrijesc în mod informal persoanele dependente; invită Comisia să acorde o atenție specială protejării drepturilor consumatorilor în vârstă, deoarece aceștia sunt deseori induși în eroare sau se profită de pe urma lor;

| 3. | invită instituțiile să contribuie la crearea unei atitudini mai pozitive față de îmbătrânire și, de asemenea, la sensibilizarea cetățenilor din UE la chestiunile legate de îmbătrânire și la efectele reale ale acestui proces; îndeamnă Comisia să abordeze atitudinea care consideră îmbătrânirea drept o povară lansând, de exemplu, un studiu privind efectele și potențialul economiei argintii, în care femeile în vârstă sunt subiecte active; salută călduros inițiativa Comisiei de a declara anul 2012 Anul îmbătrânirii active și al solidarității între generații; |
| --- | --- |

3.

invită instituțiile să contribuie la crearea unei atitudini mai pozitive față de îmbătrânire și, de asemenea, la sensibilizarea cetățenilor din UE la chestiunile legate de îmbătrânire și la efectele reale ale acestui proces; îndeamnă Comisia să abordeze atitudinea care consideră îmbătrânirea drept o povară lansând, de exemplu, un studiu privind efectele și potențialul economiei argintii, în care femeile în vârstă sunt subiecte active; salută călduros inițiativa Comisiei de a declara anul 2012 Anul îmbătrânirii active și al solidarității între generații;

| 4. | consideră că adoptarea unei abordări care ține seama de toate etapele vieții și care face conexiuni între îmbătrânire și gen, reprezintă o orientare de viitor pentru politicile dedicate procesului de îmbătrânire; consideră că adoptarea unei abordări privind vârsta și genul, în care integrarea criteriilor de vârstă și de gen devine o metodă și un instrument indispensabil pentru elaborarea unor politici în toate domeniile importante (economic, social, ocuparea forței de muncă, sănătatea publică, siguranța alimentară, drepturile consumatorilor, agenda digitală, dezvoltarea rurală și urbană etc.), este un pas înainte pentru crearea unei incluziuni sociale și a unei coeziunii sociale mai mari; |
| --- | --- |

4.

consideră că adoptarea unei abordări care ține seama de toate etapele vieții și care face conexiuni între îmbătrânire și gen, reprezintă o orientare de viitor pentru politicile dedicate procesului de îmbătrânire; consideră că adoptarea unei abordări privind vârsta și genul, în care integrarea criteriilor de vârstă și de gen devine o metodă și un instrument indispensabil pentru elaborarea unor politici în toate domeniile importante (economic, social, ocuparea forței de muncă, sănătatea publică, siguranța alimentară, drepturile consumatorilor, agenda digitală, dezvoltarea rurală și urbană etc.), este un pas înainte pentru crearea unei incluziuni sociale și a unei coeziunii sociale mai mari;

Combaterea discriminării pe motive de vârstă

| 5. | solicită adoptarea cât mai rapidă a unei directive privind antidiscriminarea; |
| --- | --- |

5.

solicită adoptarea cât mai rapidă a unei directive privind antidiscriminarea;

| 6. | recunoaște că discriminarea pe motive de vârstă trebuie combătută și prin mijloace juridice mai eficace și cu proceduri mai accesibile, mai ales în cazurile de discriminare în câmpul muncii, unde există legislație specifică și unde sprijinul acordat persoanei și anchetarea circumstanțelor sunt esențiale; prin urmare, invită statele membre să se asigure că legislația necesară pentru combaterea discriminării pe motive de vârstă sau a altor forme de discriminare se aplică în mod real; |
| --- | --- |

6.

recunoaște că discriminarea pe motive de vârstă trebuie combătută și prin mijloace juridice mai eficace și cu proceduri mai accesibile, mai ales în cazurile de discriminare în câmpul muncii, unde există legislație specifică și unde sprijinul acordat persoanei și anchetarea circumstanțelor sunt esențiale; prin urmare, invită statele membre să se asigure că legislația necesară pentru combaterea discriminării pe motive de vârstă sau a altor forme de discriminare se aplică în mod real;

| 7. | solicită o abordare a îmbătrânirii mai centrată pe drepturi, astfel încât persoanele în vârstă să acționeze ca agenți îndreptățiți, activi și nu ca persoane pasive; |
| --- | --- |

7.

solicită o abordare a îmbătrânirii mai centrată pe drepturi, astfel încât persoanele în vârstă să acționeze ca agenți îndreptățiți, activi și nu ca persoane pasive;

| 8. | solicită mai multe resurse, realizarea mai multor cercetări în domeniu și dezvoltarea mecanismelor existente de monitorizare, deoarece discriminarea pe motive de vârstă este foarte rar recunoscută și abordată; recunoaște că este nevoie de un grad mai mare de conștientizare la nivelul statelor membre și salută orice sugestie ar veni din partea Agenției pentru Drepturi Fundamentale și a noului Institut European pentru egalitatea de gen; |
| --- | --- |

8.

solicită mai multe resurse, realizarea mai multor cercetări în domeniu și dezvoltarea mecanismelor existente de monitorizare, deoarece discriminarea pe motive de vârstă este foarte rar recunoscută și abordată; recunoaște că este nevoie de un grad mai mare de conștientizare la nivelul statelor membre și salută orice sugestie ar veni din partea Agenției pentru Drepturi Fundamentale și a noului Institut European pentru egalitatea de gen;

| 9. | atrage atenția asupra necesității de recunoaștere a discriminării multiple pe care o suferă femeile în vârstă în comunitățile în care sunt supuse discriminării pe motive de vârstă, gen, starea sănătății și handicap; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția asupra necesității de recunoaștere a discriminării multiple pe care o suferă femeile în vârstă în comunitățile în care sunt supuse discriminării pe motive de vârstă, gen, starea sănătății și handicap;

| 10. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la măsura în care cele mai vulnerabile grupuri de femei sunt afectate de discriminarea multiplă: femeile imigrante, femeile cu dizabilități, lesbienele, femeile aparținând minorităților, femeile cu puține calificări și femeile în vârstă, pe motive de vârstă, gen, origine etnică și orientare sexuală sau religioasă, etc. și solicită adoptarea de măsuri de discriminare pozitivă; |
| --- | --- |

10.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la măsura în care cele mai vulnerabile grupuri de femei sunt afectate de discriminarea multiplă: femeile imigrante, femeile cu dizabilități, lesbienele, femeile aparținând minorităților, femeile cu puține calificări și femeile în vârstă, pe motive de vârstă, gen, origine etnică și orientare sexuală sau religioasă, etc. și solicită adoptarea de măsuri de discriminare pozitivă;

| 11. | solicită statelor membre să efectueze campanii consistente pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la rolul fundamental pe care îl joacă persoanele în vârstă și necesitatea de a permite femeilor mai în vârstă să joace un rol activ, printre altele prin promovarea micilor afaceri și meșteșuguri; |
| --- | --- |

11.

solicită statelor membre să efectueze campanii consistente pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la rolul fundamental pe care îl joacă persoanele în vârstă și necesitatea de a permite femeilor mai în vârstă să joace un rol activ, printre altele prin promovarea micilor afaceri și meșteșuguri;

| 12. | invită Comisia și statele membre să ia în considerare situația specifică a femeilor LBT în vârstă; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și statele membre să ia în considerare situația specifică a femeilor LBT în vârstă;

Reconcilierea activităților profesionale cu cele de îngrijire

| 13. | invită statele membre să introducă noi tipuri de concedii, printre care concediul plătit pentru alte tipuri de îngrijire decât cea a copiilor, și să promoveze o repartizare mai echitabilă între bărbați și femei a îngrijirilor neplătite, deoarece îngrijirea informală, făcută acasă, limitează posibilitățile persoanei care îngrijește de a lucra în afara domiciliului; este de opinie că, în acest context, o modalitate de a reduce sărăcia în rândul femeilor în vârstă este introducerea unor acorduri de tipul lucrului cu normă parțială și munca partajată, care să ofere posibilitatea de a lucra în regim flexibil; subliniază totuși, în acest context, că drepturile de încadrare a lucrătorilor cu orar flexibil trebuie să fie egale cu cele ale lucrătorilor cu normă întreagă; subliniază faptul că, pentru a îndeplini obiectivele în materie de angajare a forței de muncă din cadrul strategiei UE 2020, trebuie abordată problema șomajului în rândul femeilor în vârstă; |
| --- | --- |

13.

invită statele membre să introducă noi tipuri de concedii, printre care concediul plătit pentru alte tipuri de îngrijire decât cea a copiilor, și să promoveze o repartizare mai echitabilă între bărbați și femei a îngrijirilor neplătite, deoarece îngrijirea informală, făcută acasă, limitează posibilitățile persoanei care îngrijește de a lucra în afara domiciliului; este de opinie că, în acest context, o modalitate de a reduce sărăcia în rândul femeilor în vârstă este introducerea unor acorduri de tipul lucrului cu normă parțială și munca partajată, care să ofere posibilitatea de a lucra în regim flexibil; subliniază totuși, în acest context, că drepturile de încadrare a lucrătorilor cu orar flexibil trebuie să fie egale cu cele ale lucrătorilor cu normă întreagă; subliniază faptul că, pentru a îndeplini obiectivele în materie de angajare a forței de muncă din cadrul strategiei UE 2020, trebuie abordată problema șomajului în rândul femeilor în vârstă;

| 14. | solicită statelor membre să elaboreze mecanisme care să garanteze că acumularea drepturilor de pensie este suficientă, chiar și în perioadele în care nivelul de venit al îngrijitorului este temporar mai mic din cauza obligațiilor de îngrijire - situație care este specifică îndeosebi femeilor; solicită Comisiei să lanseze un studiu cu privire la diferitele efecte pe care le au sistemele de pensii din statele membre asupra femeilor și bărbaților; |
| --- | --- |

14.

solicită statelor membre să elaboreze mecanisme care să garanteze că acumularea drepturilor de pensie este suficientă, chiar și în perioadele în care nivelul de venit al îngrijitorului este temporar mai mic din cauza obligațiilor de îngrijire - situație care este specifică îndeosebi femeilor; solicită Comisiei să lanseze un studiu cu privire la diferitele efecte pe care le au sistemele de pensii din statele membre asupra femeilor și bărbaților;

| 15. | solicită statelor membre să țină seama de dimensiunea de gen în procesul de reformă al sistemelor de pensii și să adapteze vârsta de pensionare luând în considerare diferențele dintre femei și bărbați în ceea ce privește modelele de muncă și riscul mai ridicat de discriminare a femeilor în vârstă pe piața muncii; |
| --- | --- |

15.

solicită statelor membre să țină seama de dimensiunea de gen în procesul de reformă al sistemelor de pensii și să adapteze vârsta de pensionare luând în considerare diferențele dintre femei și bărbați în ceea ce privește modelele de muncă și riscul mai ridicat de discriminare a femeilor în vârstă pe piața muncii;

| 16. | invită statele membre să promoveze formele de asistență mutuală care să acopere decalajul dintre persoanele tinere și cele în vârstă, canalizând entuziasmul celor dintâi și experiența celor din urmă; |
| --- | --- |

16.

invită statele membre să promoveze formele de asistență mutuală care să acopere decalajul dintre persoanele tinere și cele în vârstă, canalizând entuziasmul celor dintâi și experiența celor din urmă;

Serviciile medicale, îngrijirile și serviciile sociale

| 17. | solicită adoptarea unei abordări bazate pe drepturi, care să le permită persoanelor în vârstă să joace un rol activ atunci când se iau decizii cu privire la alegerea și proiectarea serviciilor de îngrijire și serviciilor sociale și tratamentelor care li se vor furniza când există opțiuni; solicită, de asemenea, o orientare bazată pe cerere în ceea ce privește furnizarea de orice tip de servicii de îngrijire, pentru a permite persoanelor în vârstă să trăiască independent atât timp cât își doresc acest lucru; |
| --- | --- |

17.

solicită adoptarea unei abordări bazate pe drepturi, care să le permită persoanelor în vârstă să joace un rol activ atunci când se iau decizii cu privire la alegerea și proiectarea serviciilor de îngrijire și serviciilor sociale și tratamentelor care li se vor furniza când există opțiuni; solicită, de asemenea, o orientare bazată pe cerere în ceea ce privește furnizarea de orice tip de servicii de îngrijire, pentru a permite persoanelor în vârstă să trăiască independent atât timp cât își doresc acest lucru;

| 18. | solicită promovarea unor politici în vederea acordării de sprijin familiilor nucleare, care să permită persoanelor să decidă dacă doresc să îngrijească ei înșiși membrii în vârstă ai familiei sau să apeleze la servicii sociale suplimentare; această asistență ar trebui remunerată în mod egal în ambele cazuri; |
| --- | --- |

18.

solicită promovarea unor politici în vederea acordării de sprijin familiilor nucleare, care să permită persoanelor să decidă dacă doresc să îngrijească ei înșiși membrii în vârstă ai familiei sau să apeleze la servicii sociale suplimentare; această asistență ar trebui remunerată în mod egal în ambele cazuri;

| 19. | subliniază că serviciile publice și private trebuie să fie cât mai accesibile, de înaltă calitate și la un preț decent pentru persoanele în vârstă și că structura serviciilor publice și private trebuie să susțină o perioadă cât mai lungă pentru îngrijirea la domiciliu; |
| --- | --- |

19.

subliniază că serviciile publice și private trebuie să fie cât mai accesibile, de înaltă calitate și la un preț decent pentru persoanele în vârstă și că structura serviciilor publice și private trebuie să susțină o perioadă cât mai lungă pentru îngrijirea la domiciliu;

| 20. | consideră că este nevoie de o politică mai cuprinzătoare în sprijinul persoanelor care acordă informal îngrijire, a căror majoritate sunt femei, care să includă și statutul, beneficiile și drepturile lor de securitate socială, furnizarea de servicii sociale și de servicii de sprijin, disponibilitatea serviciilor de îngrijire profesională etc.; |
| --- | --- |

20.

consideră că este nevoie de o politică mai cuprinzătoare în sprijinul persoanelor care acordă informal îngrijire, a căror majoritate sunt femei, care să includă și statutul, beneficiile și drepturile lor de securitate socială, furnizarea de servicii sociale și de servicii de sprijin, disponibilitatea serviciilor de îngrijire profesională etc.;

| 21. | subliniază faptul că munca voluntară sau îngrijirea informală care sunt deseori sarcina femeilor nu ar trebui să compenseze deficiențele îngrijirii sociale și solicită adoptarea unor măsuri sociale adecvate, care să permită femeilor să fie implicate în activități remunerate și la alegerea lor; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că munca voluntară sau îngrijirea informală care sunt deseori sarcina femeilor nu ar trebui să compenseze deficiențele îngrijirii sociale și solicită adoptarea unor măsuri sociale adecvate, care să permită femeilor să fie implicate în activități remunerate și la alegerea lor;

| 22. | solicită crearea unui pachet de măsuri de asistență la nivel de stat membru care să implice programe de măsuri cu scopul de a crește potențialul de ocupare a forței de muncă, de a atenua impactul șomajului și de a crește nivelurile de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor de peste 50 de ani; |
| --- | --- |

22.

solicită crearea unui pachet de măsuri de asistență la nivel de stat membru care să implice programe de măsuri cu scopul de a crește potențialul de ocupare a forței de muncă, de a atenua impactul șomajului și de a crește nivelurile de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor de peste 50 de ani;

| 23. | subliniază faptul că ar trebui asigurate servicii de îngrijire de calitate, atât pentru a ameliora calitatea vieții persoanelor în vârstă, cât și pentru evita abuzurile de natură fizică, sexuală, psihologică și economică pe care acestea le suferă adesea; subliniază faptul că persoanele internate în instituțiile publice și private pentru îngrijirea persoanelor în vârstă ar trebui să aibă dreptul de a participa la procesul decizional al acestor instituții prin intermediul structurilor lor de conducere și de administrație; este de opinie că statele membre ar trebui să garanteze o pregătire specifică continuă și o evaluare periodică a performanței celor care sunt angajați în serviciile de îngrijire a persoanelor în vârstă, atât în cele publice, cât și în cele private, și să se asigure că se acordă mai multă valoare economică activității lor, inclusiv în privința remunerării, asigurărilor și condițiilor de muncă; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că ar trebui asigurate servicii de îngrijire de calitate, atât pentru a ameliora calitatea vieții persoanelor în vârstă, cât și pentru evita abuzurile de natură fizică, sexuală, psihologică și economică pe care acestea le suferă adesea; subliniază faptul că persoanele internate în instituțiile publice și private pentru îngrijirea persoanelor în vârstă ar trebui să aibă dreptul de a participa la procesul decizional al acestor instituții prin intermediul structurilor lor de conducere și de administrație; este de opinie că statele membre ar trebui să garanteze o pregătire specifică continuă și o evaluare periodică a performanței celor care sunt angajați în serviciile de îngrijire a persoanelor în vârstă, atât în cele publice, cât și în cele private, și să se asigure că se acordă mai multă valoare economică activității lor, inclusiv în privința remunerării, asigurărilor și condițiilor de muncă;

| 24. | invită statele membre să ofere stimulente pentru organizarea unor acțiuni de formare în domeniul asistenței psihologice și fizice pentru persoanele în vârstă și pentru crearea unor localuri adecvate de primire a acestora; |
| --- | --- |

24.

invită statele membre să ofere stimulente pentru organizarea unor acțiuni de formare în domeniul asistenței psihologice și fizice pentru persoanele în vârstă și pentru crearea unor localuri adecvate de primire a acestora;

| 25. | încurajează transformarea azilurilor, care de obicei funcționează ca spitale, în instituții prietenoase, în care să se aplice un model familial, ca modalitate de a evita instituționalizarea; |
| --- | --- |

25.

încurajează transformarea azilurilor, care de obicei funcționează ca spitale, în instituții prietenoase, în care să se aplice un model familial, ca modalitate de a evita instituționalizarea;

| 26. | propune ca lansarea Planului european de acțiune privind boala Alzheimer să recunoască în mod corespunzător rolul femeilor în vârstă în ceea ce privește îngrijirea persoanelor afectate de demență și solicită implementarea rapidă a acestuia; în plus, este de opinie că sunt necesare programe naționale pentru planificarea măsurilor care ar putea fi adoptate în vederea îmbunătățirii vieții femeilor în vârstă; propune ca asociațiile pentru boala Alzheimer să fie consultate în vederea identificării și aplicării acestor măsuri; |
| --- | --- |

26.

propune ca lansarea Planului european de acțiune privind boala Alzheimer să recunoască în mod corespunzător rolul femeilor în vârstă în ceea ce privește îngrijirea persoanelor afectate de demență și solicită implementarea rapidă a acestuia; în plus, este de opinie că sunt necesare programe naționale pentru planificarea măsurilor care ar putea fi adoptate în vederea îmbunătățirii vieții femeilor în vârstă; propune ca asociațiile pentru boala Alzheimer să fie consultate în vederea identificării și aplicării acestor măsuri;

| 27. | solicită luarea în considerare a perspectivei de gen în momentul stabilirii diagnosticelor medicale, pentru a se asigura că acestea sunt precise și că persoanele primesc îngrijirea și tratamentele adecvate; solicită ca instrumentele de diagnosticare, serviciile de sănătate și îngrijire să nu fie restricționate în funcție de genul și vârsta pacientului, astfel încât controalele pentru depistarea cancerului la sân, cancerului cervical, cancerului de plămâni sau a celui colorectal, precum și controalele cardiovasculare, de exemplu, să fie disponibile și pentru femeile în vârstă; solicită, în plus, să se acorde mai multă atenție prevenirii și tratamentului bolilor la care sunt susceptibile femeile mai în vârstă, precum osteoporoza și artrita reumatoidă; |
| --- | --- |

27.

solicită luarea în considerare a perspectivei de gen în momentul stabilirii diagnosticelor medicale, pentru a se asigura că acestea sunt precise și că persoanele primesc îngrijirea și tratamentele adecvate; solicită ca instrumentele de diagnosticare, serviciile de sănătate și îngrijire să nu fie restricționate în funcție de genul și vârsta pacientului, astfel încât controalele pentru depistarea cancerului la sân, cancerului cervical, cancerului de plămâni sau a celui colorectal, precum și controalele cardiovasculare, de exemplu, să fie disponibile și pentru femeile în vârstă; solicită, în plus, să se acorde mai multă atenție prevenirii și tratamentului bolilor la care sunt susceptibile femeile mai în vârstă, precum osteoporoza și artrita reumatoidă;

| 28. | solicită luarea în considerare a perspectivelor de gen și de vârstă în cadrul recomandărilor privind nutriția; solicită, de asemenea, ca perspectiva de gen și cea de vârstă să fie utilizate în recomandările privind chestiunile referitoare la siguranța alimentară, precum etichetarea alimentelor, informațiile de sănătate, regulamentul REACH și alimentele noi; |
| --- | --- |

28.

solicită luarea în considerare a perspectivelor de gen și de vârstă în cadrul recomandărilor privind nutriția; solicită, de asemenea, ca perspectiva de gen și cea de vârstă să fie utilizate în recomandările privind chestiunile referitoare la siguranța alimentară, precum etichetarea alimentelor, informațiile de sănătate, regulamentul REACH și alimentele noi;

| 29. | subliniază importanța tehnologiei și a progreselor tehnice în adaptarea societății la nevoile unei populații în curs de îmbătrânire; solicită folosirea pe scară mult mai largă a inovațiilor făcute în strânsă cooperare cu persoanele în vârstă, inovații cum ar fi: telefoane mobile sau conexiuni la internet simplificate, senzori inteligenți aplicați pe anumite produse pentru a reduce numărul de accidente, câini dresați pentru a oferi ajutor persoanelor care suferă de boli ce afectează memoria etc., și solicită ca programele concepute special pentru persoanele în vârstă pe baza formării continue să fie susținute de stat; |
| --- | --- |

29.

subliniază importanța tehnologiei și a progreselor tehnice în adaptarea societății la nevoile unei populații în curs de îmbătrânire; solicită folosirea pe scară mult mai largă a inovațiilor făcute în strânsă cooperare cu persoanele în vârstă, inovații cum ar fi: telefoane mobile sau conexiuni la internet simplificate, senzori inteligenți aplicați pe anumite produse pentru a reduce numărul de accidente, câini dresați pentru a oferi ajutor persoanelor care suferă de boli ce afectează memoria etc., și solicită ca programele concepute special pentru persoanele în vârstă pe baza formării continue să fie susținute de stat;

| 30. | solicită efectuarea unor studii clinice pentru medicamentele care sunt în curs de dezvoltare, pentru a le pune în evidență efectele nu doar asupra corpului bărbaților, ci și al femeilor; |
| --- | --- |

30.

solicită efectuarea unor studii clinice pentru medicamentele care sunt în curs de dezvoltare, pentru a le pune în evidență efectele nu doar asupra corpului bărbaților, ci și al femeilor;

| 31. | propune efectuarea unor analize statistice cu privire la creșterea violenței împotriva persoanelor în vârstă, în scopul de a reliefa această gravă problemă - pe care, în mod normal, persoanele în vârstă nu o pot raporta, întrucât acestea acceptă relele tratamente ca inerente condiției lor de bătrâni în situație de dependență - precum și în scopul de a combate mai eficient abuzurile comise împotriva persoanelor în vârstă, cu un angajament mai puternic din partea societății în ansamblu; |
| --- | --- |

31.

propune efectuarea unor analize statistice cu privire la creșterea violenței împotriva persoanelor în vârstă, în scopul de a reliefa această gravă problemă - pe care, în mod normal, persoanele în vârstă nu o pot raporta, întrucât acestea acceptă relele tratamente ca inerente condiției lor de bătrâni în situație de dependență - precum și în scopul de a combate mai eficient abuzurile comise împotriva persoanelor în vârstă, cu un angajament mai puternic din partea societății în ansamblu;

| 32. | solicită crearea unor programe culturale și educaționale specifice pentru a împiedica excluderea femeilor în vârstă din societate și pentru a le implica în inițiativele comunităților locale; |
| --- | --- |

32.

solicită crearea unor programe culturale și educaționale specifice pentru a împiedica excluderea femeilor în vârstă din societate și pentru a le implica în inițiativele comunităților locale;

Etapele următoare

| 33. | solicită Comisiei ca, până la sfârșitul lui 2011, să propună un plan de acțiune care să conțină:






  — | o evaluare a necesităților de a aloca mai multe resurse pentru cercetarea științifică a îmbătrânirii, |
| --- | --- | --- |

33.

solicită Comisiei ca, până la sfârșitul lui 2011, să propună un plan de acțiune care să conțină:

—

o evaluare a necesităților de a aloca mai multe resurse pentru cercetarea științifică a îmbătrânirii,

| — | măsuri care să asigure calitatea serviciilor de îngrijire și calitatea condițiilor de muncă ale îngrijitorilor, |
| --- | --- |

—

măsuri care să asigure calitatea serviciilor de îngrijire și calitatea condițiilor de muncă ale îngrijitorilor,

| — | schimbări în vederea unei mai mari coerențe în domeniul securității sociale, inclusiv a sistemelor de pensii, de concedii de îngrijire și a aranjamentelor legate de munca cu fracțiune de normă, |
| --- | --- |

—

schimbări în vederea unei mai mari coerențe în domeniul securității sociale, inclusiv a sistemelor de pensii, de concedii de îngrijire și a aranjamentelor legate de munca cu fracțiune de normă,

| — | o concepție integrând perspectiva de gen asupra bolilor de bătrânețe și a depistării și tratării lor optime, |
| --- | --- |

—

o concepție integrând perspectiva de gen asupra bolilor de bătrânețe și a depistării și tratării lor optime,

| — | raportări anuale, bazate pe principiile Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și gestionate de Agenția pentru drepturi fundamentale la nivel instituțional și de agențiile naționale din statele membre, cu privire la încălcările drepturilor persoanelor în vârstă și la măsurile necesare la nivel comunitar și național pentru a elimina discriminarea directă sau mascată; |
| --- | --- |

—

raportări anuale, bazate pe principiile Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și gestionate de Agenția pentru drepturi fundamentale la nivel instituțional și de agențiile naționale din statele membre, cu privire la încălcările drepturilor persoanelor în vârstă și la măsurile necesare la nivel comunitar și național pentru a elimina discriminarea directă sau mascată;

| — | măsuri de natură nelegislativă de combatere a discriminării pe motive de vârstă, cum ar fi campaniile de sensibilizare; |
| --- | --- |

—

măsuri de natură nelegislativă de combatere a discriminării pe motive de vârstă, cum ar fi campaniile de sensibilizare;

| — | integrarea perspectivei imigranților în vârstă și a persoanelor LGBT; |
| --- | --- |

—

integrarea perspectivei imigranților în vârstă și a persoanelor LGBT;

| — | măsuri de sprijinire a solidarității intergeneraționale, precum planuri de sprijinire a femeilor care își îngrijesc nepoții în timp ce părinții sunt la muncă; |
| --- | --- |

—

măsuri de sprijinire a solidarității intergeneraționale, precum planuri de sprijinire a femeilor care își îngrijesc nepoții în timp ce părinții sunt la muncă;

| — | măsuri care să utilizeze cunoștințele și experiența profesională a persoanelor în vârstă, de exemplu prin crearea unor asociații pentru persoanele în vârstă care să ofere consultanță persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

—

măsuri care să utilizeze cunoștințele și experiența profesională a persoanelor în vârstă, de exemplu prin crearea unor asociații pentru persoanele în vârstă care să ofere consultanță persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă;

| — | schimburi de bune practici; |
| --- | --- |

—

schimburi de bune practici;

| 34. | cere Comisiei să actualizeze și să consolideze mecanismele de monitorizare ale implementării chestiunilor relative la drepturile fundamentale, până la sfârșitul lui 2012; solicită, totodată, o popularizare mai largă a acestor mecanisme, adesea folosite sub potențialul lor, deoarece persoanele în vârstă, în general, și femeile, în special, nu își cunosc drepturile; |
| --- | --- |

34.

cere Comisiei să actualizeze și să consolideze mecanismele de monitorizare ale implementării chestiunilor relative la drepturile fundamentale, până la sfârșitul lui 2012; solicită, totodată, o popularizare mai largă a acestor mecanisme, adesea folosite sub potențialul lor, deoarece persoanele în vârstă, în general, și femeile, în special, nu își cunosc drepturile;

| 35. | afirmă că toți bărbații și femeile din UE trebuie să aibă dreptul la servicii sociale și medicale de interes general care să fie adecvate, accesibile și de calitate; invită Comisia să propună o directivă privind serviciile de bază, care să ia în considerație condițiile din fiecare stat; subliniază că femeile în vârstă sunt în mod deosebit vulnerabile și invită Comisia să aibă în vedere un sistem în care toți bărbații și femeile din UE au dreptul la un venit de bază care să fie în funcție de standardul de viața al statului membru respectiv; |
| --- | --- |

35.

afirmă că toți bărbații și femeile din UE trebuie să aibă dreptul la servicii sociale și medicale de interes general care să fie adecvate, accesibile și de calitate; invită Comisia să propună o directivă privind serviciile de bază, care să ia în considerație condițiile din fiecare stat; subliniază că femeile în vârstă sunt în mod deosebit vulnerabile și invită Comisia să aibă în vedere un sistem în care toți bărbații și femeile din UE au dreptul la un venit de bază care să fie în funcție de standardul de viața al statului membru respectiv;

| 36. | invită Comisia să încerce să se asigure că se acordă fonduri comunitare pentru proiecte care implică, printre altele, femei celibatare și femei mai în vârstă dezavantajate din punct de vedere social; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să încerce să se asigure că se acordă fonduri comunitare pentru proiecte care implică, printre altele, femei celibatare și femei mai în vârstă dezavantajate din punct de vedere social;

*

* *

| 37. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

37.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Buletinul UE 3-2006, punctul I.13.

(2)  JO C 67 E, 12.3.2010, p. 31.

(3)  JO C 46 E, 24.2.2010, p. 95.

(4)  JO C 184 E, 6.8.2009, p. 75.

(5)  Concluziile Președinției Consiliului European de la Stockholm din 23 și 24 martie 2001.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/55

---

Marți, 7 septembrie 2010Jurnalismul și noile mijloace de comunicare în masă - crearea unei sfere publice în Europa

P7_TA(2010)0307

Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la jurnalism și noile mijloace de comunicare în masă – crearea unei sfere publice în Europa (2010/2015(INI))

2011/C 308 E/09

Parlamentul European,

având în vedere titlul II din Tratatul privind Uniunea Europeană,

având în vedere articolele 11, 41 și 42 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

având în vedere declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei intitulată „Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa”, semnată la 22 octombrie 2008 (1),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 aprilie 2008 intitulată „ «Debate Europe» — să construim bazându-ne pe Planul D pentru Democrație, Dialog și Dezbatere” (COM(2008)0158),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 aprilie 2008 intitulată „Comunicarea privind Europa în mijloacele audiovizuale de comunicare în masă” (SEC(2008)0506),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2007 intitulată „Comunicarea privind Europa prin intermediul internetului – implicarea cetățenilor” (SEC(2007)1742),

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 3 octombrie 2007 intitulat „Propunere de acord interinstituțional referitor la parteneriatul pentru comunicarea privind Europa” (COM(2007)0569),

având în vedere Decizia nr. 1904/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 de instituire pentru perioada 2007-2013 a programului „Europa pentru cetățeni” pentru promovarea cetățeniei europene active (2),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 februarie 2006 intitulată „Cartea albă privind o politică europeană de comunicare” (COM(2006)0035),

având în vedere Rezoluția sa din 16 noiembrie 2006 referitoare la Cartea albă privind o politică europeană de comunicare (3),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2005 intitulată „Contribuția Comisiei la perioada de reflecție și perioada ulterioară: Planul D pentru Democrație, Dialog și Dezbatere” (COM(2005)0494),

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2005 referitoare la punerea în aplicare a strategiei de informare și comunicare a Uniunii Europene (4),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0223/2010),

| A. | întrucât accesul cetățenilor la informații și comunicarea între factorii de decizie politică și alegători reprezintă elemente centrale ale societăților noastre bazate pe democrația reprezentativă și o condiție fundamentală pentru exercitarea dreptului publicului la participare democratică deplină și informată la viața publică națională și la nivelul UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât accesul cetățenilor la informații și comunicarea între factorii de decizie politică și alegători reprezintă elemente centrale ale societăților noastre bazate pe democrația reprezentativă și o condiție fundamentală pentru exercitarea dreptului publicului la participare democratică deplină și informată la viața publică națională și la nivelul UE;

| B. | întrucât publicul are dreptul să fie informat despre UE și proiectele sale specifice, să își exprime opiniile despre UE și să fie ascultat; întrucât pentru factorii de comunicare provocarea constă în special în facilitarea acestui dialog; |
| --- | --- |

B.

întrucât publicul are dreptul să fie informat despre UE și proiectele sale specifice, să își exprime opiniile despre UE și să fie ascultat; întrucât pentru factorii de comunicare provocarea constă în special în facilitarea acestui dialog;

| C. | întrucât ultimele alegeri europene nu au inversat tendința de scădere a ratei de participare la vot, ceea ce reafirmă nevoia de a continua eforturile pentru a elimina distanța dintre UE și cetățenii europeni; |
| --- | --- |

C.

întrucât ultimele alegeri europene nu au inversat tendința de scădere a ratei de participare la vot, ceea ce reafirmă nevoia de a continua eforturile pentru a elimina distanța dintre UE și cetățenii europeni;

| D. | întrucât există indicații clare cu privire la faptul că cetățenii sunt slab informați cu privire la politicile și chestiunile UE și că, în același timp, doresc să fie mai bine informați, după cum reiese din concluziile diverselor sondaje Eurobarometru; întrucât sondajele respective indică faptul că această lipsă de informare este unul dintre principalele motive pentru care oamenii se hotărăsc să nu voteze și pentru care nu au încredere în instituțiile UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât există indicații clare cu privire la faptul că cetățenii sunt slab informați cu privire la politicile și chestiunile UE și că, în același timp, doresc să fie mai bine informați, după cum reiese din concluziile diverselor sondaje Eurobarometru; întrucât sondajele respective indică faptul că această lipsă de informare este unul dintre principalele motive pentru care oamenii se hotărăsc să nu voteze și pentru care nu au încredere în instituțiile UE;

| E. | întrucât Tratatul de la Lisabona a conferit Parlamentului competențe sporite în ceea ce privește procesul de luare a deciziilor în UE, astfel încât devine și mai important ca cetățenii din UE să fie informați cu privire la activitatea reprezentanților lor aleși; |
| --- | --- |

E.

întrucât Tratatul de la Lisabona a conferit Parlamentului competențe sporite în ceea ce privește procesul de luare a deciziilor în UE, astfel încât devine și mai important ca cetățenii din UE să fie informați cu privire la activitatea reprezentanților lor aleși;

| F. | întrucât Tratatul de la Lisabona introduce o nouă formă de implicare publică în elaborarea politicilor Uniunii Europene, și anume inițiativa cetățenilor europeni; întrucât accesul publicului la informații și înțelegerea critică a acestora sunt de o importanță esențială pentru succesul inițiativei cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

F.

întrucât Tratatul de la Lisabona introduce o nouă formă de implicare publică în elaborarea politicilor Uniunii Europene, și anume inițiativa cetățenilor europeni; întrucât accesul publicului la informații și înțelegerea critică a acestora sunt de o importanță esențială pentru succesul inițiativei cetățenilor europeni;

| G. | întrucât o sferă publică poate fi considerată un loc în care politicile publice pot fi înțelese mai bine și dezbătute cu toți cetățenii europeni și toate sectoarele populației, în întreaga sa diversitate, pentru a se răspunde mai bine așteptărilor acestora și întrucât sfera publică poate fi un spațiu atât pentru furnizarea de informații, cât și pentru ample consultări care să depășească frontierele naționale și să încurajeze dezvoltarea unui interes public comun la nivelul UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât o sferă publică poate fi considerată un loc în care politicile publice pot fi înțelese mai bine și dezbătute cu toți cetățenii europeni și toate sectoarele populației, în întreaga sa diversitate, pentru a se răspunde mai bine așteptărilor acestora și întrucât sfera publică poate fi un spațiu atât pentru furnizarea de informații, cât și pentru ample consultări care să depășească frontierele naționale și să încurajeze dezvoltarea unui interes public comun la nivelul UE;

| H. | întrucât termenul „noile mijloace de comunicare în masă” se utilizează pentru descrierea tehnologiilor digitale ale informației și comunicațiilor în rețea; întrucât aceste noi tehnologii încurajează diseminarea informațiilor și diversitatea formelor de exprimare și permit construirea unei democrații mai deliberative; întrucât mijloacele electronice de comunicare socială generează noi forme de public, dispersate din punct de vedere spațial, dar conectate prin interesul comun pentru un anumit subiect, având potențialul de a crea noi sfere publice transnaționale; |
| --- | --- |

H.

întrucât termenul „noile mijloace de comunicare în masă” se utilizează pentru descrierea tehnologiilor digitale ale informației și comunicațiilor în rețea; întrucât aceste noi tehnologii încurajează diseminarea informațiilor și diversitatea formelor de exprimare și permit construirea unei democrații mai deliberative; întrucât mijloacele electronice de comunicare socială generează noi forme de public, dispersate din punct de vedere spațial, dar conectate prin interesul comun pentru un anumit subiect, având potențialul de a crea noi sfere publice transnaționale;

| I. | întrucât folosirea platformelor sociale de comunicare de către Parlament cu ocazia campaniei pentru alegerile europene din 2009 a dus la creșterea numărului de utilizatori activi, în special în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât folosirea platformelor sociale de comunicare de către Parlament cu ocazia campaniei pentru alegerile europene din 2009 a dus la creșterea numărului de utilizatori activi, în special în rândul tinerilor;

| J. | întrucât s-a produs o schimbare a modului în care tinerii percep, utilizează și exploatează mijloacele de informare în masă; întrucât tinerii utilizează la scară largă noile tehnologii ca mijloc de comunicare; |
| --- | --- |

J.

întrucât s-a produs o schimbare a modului în care tinerii percep, utilizează și exploatează mijloacele de informare în masă; întrucât tinerii utilizează la scară largă noile tehnologii ca mijloc de comunicare;

| K. | întrucât crearea unei sfere publice europene este strâns legată de existența unor structuri de media paneuropene sau transnaționale; întrucât în prezent nu există o sferă publică europeană globală, existând însă sfere publice naționale pline de dinamism între care ar trebui dezvoltate sinergii, spre exemplu, după modelul canalului de televiziune franco-german ARTE; |
| --- | --- |

K.

întrucât crearea unei sfere publice europene este strâns legată de existența unor structuri de media paneuropene sau transnaționale; întrucât în prezent nu există o sferă publică europeană globală, existând însă sfere publice naționale pline de dinamism între care ar trebui dezvoltate sinergii, spre exemplu, după modelul canalului de televiziune franco-german ARTE;

| L. | întrucât, în conformitate cu Protocolul la Tratatul de la Amsterdam privind sistemul de radiodifuziune publică în statele membre (5), este de datoria statelor membre să definească și să organizeze mandatul organizațiilor care furnizează servicii publice de radiodifuziune; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în conformitate cu Protocolul la Tratatul de la Amsterdam privind sistemul de radiodifuziune publică în statele membre (5), este de datoria statelor membre să definească și să organizeze mandatul organizațiilor care furnizează servicii publice de radiodifuziune;

| M. | întrucât normele legale care reglementează piața mass-mediei diferă mult de la un stat membru la altul și trebuie respectate; |
| --- | --- |

M.

întrucât normele legale care reglementează piața mass-mediei diferă mult de la un stat membru la altul și trebuie respectate;

| N. | întrucât mijloacele naționale de informare în masă și, în special, societățile publice de radiodifuziune au o responsabilitate deosebită în informarea cetățenilor în detaliu cu privire la procesul politic decizional și guvernanță, care ar trebui extinsă și la afacerile europene; |
| --- | --- |

N.

întrucât mijloacele naționale de informare în masă și, în special, societățile publice de radiodifuziune au o responsabilitate deosebită în informarea cetățenilor în detaliu cu privire la procesul politic decizional și guvernanță, care ar trebui extinsă și la afacerile europene;

| O. | întrucât, pentru a îmbunătăți cunoștințele cetățenilor cu privire la UE, este necesar ca studiile despre Uniunea Europeană să fie incluse în programa școlară; |
| --- | --- |

O.

întrucât, pentru a îmbunătăți cunoștințele cetățenilor cu privire la UE, este necesar ca studiile despre Uniunea Europeană să fie incluse în programa școlară;

| P. | întrucât jurnalismul este un important indicator al democrației și ar trebui să garanteze accesul liber la exprimarea unei game largi de opinii; întrucât jurnaliștii și mijloacele de comunicare în masă joacă un rol major în procesul de integrare europeană; |
| --- | --- |

P.

întrucât jurnalismul este un important indicator al democrației și ar trebui să garanteze accesul liber la exprimarea unei game largi de opinii; întrucât jurnaliștii și mijloacele de comunicare în masă joacă un rol major în procesul de integrare europeană;

| Q. | întrucât Uniunea Europeană, în căutarea legitimității în rândul cetățenilor din statele membre, ar trebui să încurajeze crearea unor mijloace de comunicare transnaționale care să poată conferi Europei o nouă dimensiune democratică și independentă, înăsprind, totodată, normele vizând protejarea pluralismului și combaterea concentrării proprietății asupra mass-mediei; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Uniunea Europeană, în căutarea legitimității în rândul cetățenilor din statele membre, ar trebui să încurajeze crearea unor mijloace de comunicare transnaționale care să poată conferi Europei o nouă dimensiune democratică și independentă, înăsprind, totodată, normele vizând protejarea pluralismului și combaterea concentrării proprietății asupra mass-mediei;

| R. | întrucât apariția noilor instrumente de comunicare a transformat toate domeniile jurnalismului și ale industriei mass-mediei, determinând o reevaluare a metodelor tradiționale ale profesiei și permițând oricărei persoane să creeze conținuturi și să le difuzeze prin intermediul blogurilor; întrucât rețelele sociale au devenit un element central al Web 2.0, au schimbat uzanțele și au dat o nouă dimensiune furnizării știrilor, având în vedere că tot mai mulți jurnaliști utilizează aceste rețele ca sursă de informații sau ca mijloc de diseminare a acestora; întrucât mijloacele sociale de comunicare în masă sunt utilizate într-o anumită măsură în investigații și în elaborarea anumitor tipuri de articole, iar jurnaliștii utilizează aceste mijloace pentru publicarea, difuzarea și promovarea articolelor lor, |
| --- | --- |

R.

întrucât apariția noilor instrumente de comunicare a transformat toate domeniile jurnalismului și ale industriei mass-mediei, determinând o reevaluare a metodelor tradiționale ale profesiei și permițând oricărei persoane să creeze conținuturi și să le difuzeze prin intermediul blogurilor; întrucât rețelele sociale au devenit un element central al Web 2.0, au schimbat uzanțele și au dat o nouă dimensiune furnizării știrilor, având în vedere că tot mai mulți jurnaliști utilizează aceste rețele ca sursă de informații sau ca mijloc de diseminare a acestora; întrucât mijloacele sociale de comunicare în masă sunt utilizate într-o anumită măsură în investigații și în elaborarea anumitor tipuri de articole, iar jurnaliștii utilizează aceste mijloace pentru publicarea, difuzarea și promovarea articolelor lor,

| 1. | pleacă de la premisa că obiectivul instituțiilor UE trebuie să fie crearea, în comun, a unei sfere publice europene care să se caracterizeze prin posibilitatea participării tuturor cetățenilor UE și a cărei bază să fie accesul liber și gratuit la toate informațiile publice ale Comisiei, Consiliului și Parlamentului European, în toate limbile UE; |
| --- | --- |

1.

pleacă de la premisa că obiectivul instituțiilor UE trebuie să fie crearea, în comun, a unei sfere publice europene care să se caracterizeze prin posibilitatea participării tuturor cetățenilor UE și a cărei bază să fie accesul liber și gratuit la toate informațiile publice ale Comisiei, Consiliului și Parlamentului European, în toate limbile UE;

| 2. | salută declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei intitulată „Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa” și îndeamnă instituțiile UE să respecte și să pună în practică această declarație; |
| --- | --- |

2.

salută declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei intitulată „Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa” și îndeamnă instituțiile UE să respecte și să pună în practică această declarație;

| 3. | consideră că mediatizarea UE trebuie să fie asigurată prin toate tipurile de mijloace de comunicare, în special prin mass-media și trebuie să fie imparțială, faptică și independentă, aceasta fiind o condiție esențială pentru inițierea unor dezbateri paneuropene și crearea unei sfere publice europene; |
| --- | --- |

3.

consideră că mediatizarea UE trebuie să fie asigurată prin toate tipurile de mijloace de comunicare, în special prin mass-media și trebuie să fie imparțială, faptică și independentă, aceasta fiind o condiție esențială pentru inițierea unor dezbateri paneuropene și crearea unei sfere publice europene;

| 4. | observă că problema nu constă în lipsa de știri și de informații online referitoare la UE și la instituțiile sale, ci, de fapt, în existența unei game largi de informații fără o ordine reală a priorităților, ceea ce duce la situații în care prea multe informații pot distruge informația; reamintește faptul că toate instituțiile și-au lansat propriile platforme de știri, care nu reușesc, însă, să capteze interesul unei părți semnificative a publicului, deoarece adesea știrile nu sunt suficient de clare, de atractive sau de ușor de înțeles, în multe cazuri datorită utilizării unui limbaj prea tehnic care îndepărtează publicul nefamiliarizat cu chestiunile europene; consideră că ar trebui să existe un portal introductiv la aceste platforme care să prezinte informații clare cu privire la funcționarea tuturor instituțiilor europene; |
| --- | --- |

4.

observă că problema nu constă în lipsa de știri și de informații online referitoare la UE și la instituțiile sale, ci, de fapt, în existența unei game largi de informații fără o ordine reală a priorităților, ceea ce duce la situații în care prea multe informații pot distruge informația; reamintește faptul că toate instituțiile și-au lansat propriile platforme de știri, care nu reușesc, însă, să capteze interesul unei părți semnificative a publicului, deoarece adesea știrile nu sunt suficient de clare, de atractive sau de ușor de înțeles, în multe cazuri datorită utilizării unui limbaj prea tehnic care îndepărtează publicul nefamiliarizat cu chestiunile europene; consideră că ar trebui să existe un portal introductiv la aceste platforme care să prezinte informații clare cu privire la funcționarea tuturor instituțiilor europene;

| 5. | susține că comunicarea ar trebui să se bazeze pe un dialog autentic între publicul larg și responsabilii politici și pe o dezbatere politică calmă în rândul publicului; dorește să vadă un dialog mai interactiv bazat mai puțin pe comunicarea instituțională, care de multe ori este impersonală și se distanțează prea mult de viața de zi cu zi a cetățenilor; |
| --- | --- |

5.

susține că comunicarea ar trebui să se bazeze pe un dialog autentic între publicul larg și responsabilii politici și pe o dezbatere politică calmă în rândul publicului; dorește să vadă un dialog mai interactiv bazat mai puțin pe comunicarea instituțională, care de multe ori este impersonală și se distanțează prea mult de viața de zi cu zi a cetățenilor;

| 6. | consideră că, pentru a fi eficientă, comunicarea trebuie să transmită în mod clar faptul că deciziile politice luate la nivelul UE au relevanță directă asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor UE, care consideră că Europa este încă prea îndepărtată și are o influență prea redusă asupra rezolvării problemelor lor reale; |
| --- | --- |

6.

consideră că, pentru a fi eficientă, comunicarea trebuie să transmită în mod clar faptul că deciziile politice luate la nivelul UE au relevanță directă asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor UE, care consideră că Europa este încă prea îndepărtată și are o influență prea redusă asupra rezolvării problemelor lor reale;

| 7. | invită Comisia să își întărească politica de comunicare și să îi acorde maximă prioritate cu ocazia renegocierii cadrului financiar multianual aferent perioadei de după 2013; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să își întărească politica de comunicare și să îi acorde maximă prioritate cu ocazia renegocierii cadrului financiar multianual aferent perioadei de după 2013;

Statele membre

| 8. | reamintește că, în conformitate cu noul articol 12 din Tratatul privind Uniunea Europeană, parlamentele naționale sunt implicate în procesul de elaborare a politicilor UE într-o etapă anterioară celei în care erau implicate până acum și încurajează această implicare în scopul intensificării dezbaterii politice despre UE la nivel național; subliniază importanța implicării parlamentarilor din statele membre în elaborarea politicilor UE și salută inițiative precum participarea în direct a acestora la reuniunile comisiilor PE prin transmisiuni pe internet (webstreaming); |
| --- | --- |

8.

reamintește că, în conformitate cu noul articol 12 din Tratatul privind Uniunea Europeană, parlamentele naționale sunt implicate în procesul de elaborare a politicilor UE într-o etapă anterioară celei în care erau implicate până acum și încurajează această implicare în scopul intensificării dezbaterii politice despre UE la nivel național; subliniază importanța implicării parlamentarilor din statele membre în elaborarea politicilor UE și salută inițiative precum participarea în direct a acestora la reuniunile comisiilor PE prin transmisiuni pe internet (webstreaming);

| 9. | subliniază rolul important jucat de partidele politice în formarea opiniei publice despre chestiunile europene; observă că acestea joacă un rol major în încurajarea dezbaterii și aducerea unei contribuții la sfera publică europeană; consideră că partidele politice ar trebui să acorde o mai mare importanță chestiunilor europene în programele lor; |
| --- | --- |

9.

subliniază rolul important jucat de partidele politice în formarea opiniei publice despre chestiunile europene; observă că acestea joacă un rol major în încurajarea dezbaterii și aducerea unei contribuții la sfera publică europeană; consideră că partidele politice ar trebui să acorde o mai mare importanță chestiunilor europene în programele lor;

| 10. | consideră că organizațiile societății civile au un rol important de jucat în dezbaterea europeană; este de părere că acest rol ar trebui sporit prin intermediul unor proiecte de cooperare specifice în sfera comunicării publice; |
| --- | --- |

10.

consideră că organizațiile societății civile au un rol important de jucat în dezbaterea europeană; este de părere că acest rol ar trebui sporit prin intermediul unor proiecte de cooperare specifice în sfera comunicării publice;

| 11. | subliniază necesitatea ca fiecare stat membru să dispună de un departament specializat în afaceri europene, cu o persoană care să fie responsabilă de explicarea implicațiilor locale, regionale și naționale ale politicilor UE, care să servească drept punct de referință și căruia cetățenii să i se poată adresa în chestiuni care țin de UE; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea ca fiecare stat membru să dispună de un departament specializat în afaceri europene, cu o persoană care să fie responsabilă de explicarea implicațiilor locale, regionale și naționale ale politicilor UE, care să servească drept punct de referință și căruia cetățenii să i se poată adresa în chestiuni care țin de UE;

| 12. | subliniază faptul că este foarte important ca atașații de presă ai reprezentanțelor Comisiei și birourilor de informare ale Parlamentului European din statele membre să fie profesioniști de media, a căror misiune este să joace un rol activ și vizibil în cadrul dezbaterilor naționale pe teme europene; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că este foarte important ca atașații de presă ai reprezentanțelor Comisiei și birourilor de informare ale Parlamentului European din statele membre să fie profesioniști de media, a căror misiune este să joace un rol activ și vizibil în cadrul dezbaterilor naționale pe teme europene;

| 13. | evidențiază faptul că procesul de integrare europeană trebuie să se apropie mai mult de tineri și, în consecință, îndeamnă statele membre și regiunile să examineze posibilitatea integrării mai aprofundate a temelor legate de Uniunea Europeană în toate programele educaționale, în scopul familiarizării elevilor cu instituțiile europene, concentrându-se pe contextul istoric, obiectivul și funcționarea UE și încurajează statele membre să se informeze reciproc cu privire la bunele practici din acest domeniu la nivelul UE; consideră că implicarea totală a școlilor are o importanță esențială pentru politica de comunicare a UE, în vederea apropierii de tineri și a implicării acestora; |
| --- | --- |

13.

evidențiază faptul că procesul de integrare europeană trebuie să se apropie mai mult de tineri și, în consecință, îndeamnă statele membre și regiunile să examineze posibilitatea integrării mai aprofundate a temelor legate de Uniunea Europeană în toate programele educaționale, în scopul familiarizării elevilor cu instituțiile europene, concentrându-se pe contextul istoric, obiectivul și funcționarea UE și încurajează statele membre să se informeze reciproc cu privire la bunele practici din acest domeniu la nivelul UE; consideră că implicarea totală a școlilor are o importanță esențială pentru politica de comunicare a UE, în vederea apropierii de tineri și a implicării acestora;

Mijloacele de comunicare în masă și UE

| 14. | salută programele de formare a jurnaliștilor pe teme europene derulate de Comisie și de Parlamentul European și solicită extinderea acestora pentru a face față cererii crescânde; își exprimă preocuparea cu privire la reducerile din bugetul pentru comunicare al Comisiei, în special din bugetul aferent „informațiilor pentru presă”; |
| --- | --- |

14.

salută programele de formare a jurnaliștilor pe teme europene derulate de Comisie și de Parlamentul European și solicită extinderea acestora pentru a face față cererii crescânde; își exprimă preocuparea cu privire la reducerile din bugetul pentru comunicare al Comisiei, în special din bugetul aferent „informațiilor pentru presă”;

| 15. | recunoaște faptul că este important ca Euronews să își extindă gama de limbi pentru a transmite în limbile tuturor statelor membre ale UE (precum și în alte limbi) și să continue să fie un model de jurnalism de televiziune independent care să promoveze obiectivitatea știrilor, calitatea în politică și transparența publicității; |
| --- | --- |

15.

recunoaște faptul că este important ca Euronews să își extindă gama de limbi pentru a transmite în limbile tuturor statelor membre ale UE (precum și în alte limbi) și să continue să fie un model de jurnalism de televiziune independent care să promoveze obiectivitatea știrilor, calitatea în politică și transparența publicității;

| 16. | subliniază importanța crucială a respectării libertății și a independenței editoriale a mijloacelor de comunicare în masă, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, în special dreptul societăților publice de radio și televiziune de a-și programa emisiunile după cum consideră de cuviință, ținând seama de faptul că autonomia programelor acestora este una dintre valorile fundamentale ale UE și a peisajului său mediatic, având o importanță majoră pentru dezvoltarea unei societăți libere, deschise și democratice; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța crucială a respectării libertății și a independenței editoriale a mijloacelor de comunicare în masă, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, în special dreptul societăților publice de radio și televiziune de a-și programa emisiunile după cum consideră de cuviință, ținând seama de faptul că autonomia programelor acestora este una dintre valorile fundamentale ale UE și a peisajului său mediatic, având o importanță majoră pentru dezvoltarea unei societăți libere, deschise și democratice;

| 17. | subliniază faptul că mijloacele sociale de comunicare în masă au un imens potențial de a stimula receptivitatea tinerilor și, prin urmare, încurajează Comisia și Parlamentul să întărească prezentarea de informații independente din punct de vedere editorial, care se realizează la distanță de statul respectiv; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că mijloacele sociale de comunicare în masă au un imens potențial de a stimula receptivitatea tinerilor și, prin urmare, încurajează Comisia și Parlamentul să întărească prezentarea de informații independente din punct de vedere editorial, care se realizează la distanță de statul respectiv;

| 18. | subliniază, cu privire la rolul special al mijloacelor de comunicare în masă ca intermediar în procesul de formare a voinței democratice și a opiniei publice, nevoia de informații politice fiabile, inclusiv în domeniul noilor mijloace de comunicare în masă; subliniază importanța promovării parteneriatelor dintre mijloacele de comunicare publice și cele private în vederea stimulării interesului unei părți mai mari a publicului; |
| --- | --- |

18.

subliniază, cu privire la rolul special al mijloacelor de comunicare în masă ca intermediar în procesul de formare a voinței democratice și a opiniei publice, nevoia de informații politice fiabile, inclusiv în domeniul noilor mijloace de comunicare în masă; subliniază importanța promovării parteneriatelor dintre mijloacele de comunicare publice și cele private în vederea stimulării interesului unei părți mai mari a publicului;

| 19. | încurajează Comisia și Parlamentul să își consolideze angajamentul de a-și educa și de a-și forma personalul în vederea dezvoltării competențelor de comunicare pentru a comunica mai bine cu mass-media și cu cetățenii, în vederea îmbunătățirii informării și comunicării din partea instituțiilor UE; consideră că recrutarea unui număr mai mare de profesioniști în domeniul mijloacelor de comunicare în masă este un lucru esențial în vederea îndeplinirii acestor cerințe; |
| --- | --- |

19.

încurajează Comisia și Parlamentul să își consolideze angajamentul de a-și educa și de a-și forma personalul în vederea dezvoltării competențelor de comunicare pentru a comunica mai bine cu mass-media și cu cetățenii, în vederea îmbunătățirii informării și comunicării din partea instituțiilor UE; consideră că recrutarea unui număr mai mare de profesioniști în domeniul mijloacelor de comunicare în masă este un lucru esențial în vederea îndeplinirii acestor cerințe;

| 20. | solicită Comisiei să manifeste deschidere față de toate mijloacele de comunicare, să aibă mai multe contacte cu jurnaliștii și cu mass-media și să sprijine toate proiectele și inițiativele care vizează o mai bună informare a publicului cu privire la chestiunile legate de UE; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să manifeste deschidere față de toate mijloacele de comunicare, să aibă mai multe contacte cu jurnaliștii și cu mass-media și să sprijine toate proiectele și inițiativele care vizează o mai bună informare a publicului cu privire la chestiunile legate de UE;

| 21. | sugerează Comisiei să promoveze și să finanțeze schimburi între societățile de radiodifuziune și alți profesioniști de media din diferite state membre cu privire la bunele practici în domeniul mediatizării chestiunilor legate de UE, inclusiv formarea serviciilor de media publice și private; |
| --- | --- |

21.

sugerează Comisiei să promoveze și să finanțeze schimburi între societățile de radiodifuziune și alți profesioniști de media din diferite state membre cu privire la bunele practici în domeniul mediatizării chestiunilor legate de UE, inclusiv formarea serviciilor de media publice și private;

| 22. | consideră extrem de îngrijorătoare recenta reducere a numărului de jurnaliști acreditați la Bruxelles și consideră că această nouă stare de fapt nu este nici în interesul instituțiilor europene și nici al presei acreditate la Bruxelles; solicită, prin urmare, instituțiilor UE să colaboreze mai îndeaproape cu reprezentanții presei la Bruxelles, în scopul sprijinirii celor aflați acolo în prezent și să dea dovadă de mai multă deschidere față de aceștia; propune, în acest sens, luarea de măsuri pentru a facilita procedurile de acreditare a jurnaliștilor; |
| --- | --- |

22.

consideră extrem de îngrijorătoare recenta reducere a numărului de jurnaliști acreditați la Bruxelles și consideră că această nouă stare de fapt nu este nici în interesul instituțiilor europene și nici al presei acreditate la Bruxelles; solicită, prin urmare, instituțiilor UE să colaboreze mai îndeaproape cu reprezentanții presei la Bruxelles, în scopul sprijinirii celor aflați acolo în prezent și să dea dovadă de mai multă deschidere față de aceștia; propune, în acest sens, luarea de măsuri pentru a facilita procedurile de acreditare a jurnaliștilor;

| 23. | salută faptul că mulți operatori de media și, în special, societățile publice de radiodifuziune au investit sume semnificative în noi servicii de media interactive și nelineare care prezintă știri și actualități, îndeosebi pe internet, precum și chestiuni europene și, prin urmare, stimulează în primul rând receptivitatea unui public tânăr; |
| --- | --- |

23.

salută faptul că mulți operatori de media și, în special, societățile publice de radiodifuziune au investit sume semnificative în noi servicii de media interactive și nelineare care prezintă știri și actualități, îndeosebi pe internet, precum și chestiuni europene și, prin urmare, stimulează în primul rând receptivitatea unui public tânăr;

| 24. | recunoaște că societățile publice de radiodifuziune nu sunt singurul instrument care poate fi utilizat pentru a transmite mesajele UE către cetățeni, întrucât dovezile empirice arată că societățile private de radiodifuziune sunt, de asemenea, o resursă importantă pentru prezentarea actualităților din UE și pot contribui la dezvoltarea și promovarea unei sfere publice europene; |
| --- | --- |

24.

recunoaște că societățile publice de radiodifuziune nu sunt singurul instrument care poate fi utilizat pentru a transmite mesajele UE către cetățeni, întrucât dovezile empirice arată că societățile private de radiodifuziune sunt, de asemenea, o resursă importantă pentru prezentarea actualităților din UE și pot contribui la dezvoltarea și promovarea unei sfere publice europene;

| 25. | salută proiectul-pilot de acordare a unor subvenții pentru cercetarea în domeniul jurnalismului de investigație transfrontalier; consideră că independența membrilor juriului este esențială pentru a sigura independența editorială; |
| --- | --- |

25.

salută proiectul-pilot de acordare a unor subvenții pentru cercetarea în domeniul jurnalismului de investigație transfrontalier; consideră că independența membrilor juriului este esențială pentru a sigura independența editorială;

| 26. | încurajează lansarea unei inițiative a UE vizând instituirea unor programe de formare privind chestiunile legate de UE, în special pentru tinerii jurnaliști; susține că trebuie luate măsuri pentru a încuraja jurnaliștii să prezinte în mod regulat știri privind activitatea instituțiilor UE; încurajează statele membre să includă în programa școlară cursuri de jurnalism practicat prin utilizarea noilor mijloace de comunicare în masă; |
| --- | --- |

26.

încurajează lansarea unei inițiative a UE vizând instituirea unor programe de formare privind chestiunile legate de UE, în special pentru tinerii jurnaliști; susține că trebuie luate măsuri pentru a încuraja jurnaliștii să prezinte în mod regulat știri privind activitatea instituțiilor UE; încurajează statele membre să includă în programa școlară cursuri de jurnalism practicat prin utilizarea noilor mijloace de comunicare în masă;

Mijloacele publice de comunicare în masă

| 27. | subliniază că, în conformitate cu Protocolul de la Amsterdam, este de competența statelor membre să definească, să organizeze și să finanțeze serviciile publice de radiodifuziune; încurajează, prin urmare, statele membre să includă, atunci când este necesar, mediatizarea chestiunilor referitoare la UE în condiții de independență editorială și etică jurnalistică; |
| --- | --- |

27.

subliniază că, în conformitate cu Protocolul de la Amsterdam, este de competența statelor membre să definească, să organizeze și să finanțeze serviciile publice de radiodifuziune; încurajează, prin urmare, statele membre să includă, atunci când este necesar, mediatizarea chestiunilor referitoare la UE în condiții de independență editorială și etică jurnalistică;

| 28. | subliniază faptul că societățile publice naționale și regionale de radiodifuziune au o responsabilitate deosebită de a informa cetățenii cu privire la politicile și procesul decizional de la nivelul UE; subliniază, în acest sens, faptul că societățile publice de radiodifuziune trebuie să evalueze în mod critic, în condițiile unei independențe editoriale depline, propria mediatizare a chestiunilor legate de UE și să își stabilească obiective ambițioase; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că societățile publice naționale și regionale de radiodifuziune au o responsabilitate deosebită de a informa cetățenii cu privire la politicile și procesul decizional de la nivelul UE; subliniază, în acest sens, faptul că societățile publice de radiodifuziune trebuie să evalueze în mod critic, în condițiile unei independențe editoriale depline, propria mediatizare a chestiunilor legate de UE și să își stabilească obiective ambițioase;

| 29. | subliniază faptul că statele membre ar trebui să asigure independența societăților publice de radiodifuziune și că acestea din urmă au responsabilitatea să mediatizeze chestiunile legate de UE în contextul funcției lor, în calitate de servicii publice, de a informa și sprijini cetățenii și societatea civilă; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că statele membre ar trebui să asigure independența societăților publice de radiodifuziune și că acestea din urmă au responsabilitatea să mediatizeze chestiunile legate de UE în contextul funcției lor, în calitate de servicii publice, de a informa și sprijini cetățenii și societatea civilă;

| 30. | subliniază necesitatea ca mijloacele publice de comunicare în masă să adopte tehnici de comunicare bazate pe noile mijloace de comunicare pentru a-și consolida credibilitatea prin intermediul participării deschise a publicului; încurajează societățile publice de radiodifuziune, de exemplu, să creeze forumuri online utilizând tehnologia transmisiei în direct pe internet (webstreaming), prin care cetățenii să poată urmări și să aibă schimburi de opinii despre dezbaterile din parlamentele naționale și din Parlamentul European; |
| --- | --- |

30.

subliniază necesitatea ca mijloacele publice de comunicare în masă să adopte tehnici de comunicare bazate pe noile mijloace de comunicare pentru a-și consolida credibilitatea prin intermediul participării deschise a publicului; încurajează societățile publice de radiodifuziune, de exemplu, să creeze forumuri online utilizând tehnologia transmisiei în direct pe internet (webstreaming), prin care cetățenii să poată urmări și să aibă schimburi de opinii despre dezbaterile din parlamentele naționale și din Parlamentul European;

Nivelul UE/nivelul local

| 31. | subliniază importanța colaborării instituțiilor UE în vederea îmbunătățirii activităților de comunicare; este de părere că instituțiile UE ar trebui să sprijine descentralizarea politicii de comunicare a UE pentru a-i conferi o dimensiune locală și regională și a apropia diferitele niveluri de comunicare și ar trebui să încurajeze statele membre să prezinte publicului mai multe informații despre chestiunile legate de UE; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța colaborării instituțiilor UE în vederea îmbunătățirii activităților de comunicare; este de părere că instituțiile UE ar trebui să sprijine descentralizarea politicii de comunicare a UE pentru a-i conferi o dimensiune locală și regională și a apropia diferitele niveluri de comunicare și ar trebui să încurajeze statele membre să prezinte publicului mai multe informații despre chestiunile legate de UE;

| 32. | solicită Comisiei să continue abordarea la nivel local, pentru a mări vizibilitatea UE la acest nivel; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să continue abordarea la nivel local, pentru a mări vizibilitatea UE la acest nivel;

| 33. | ia act de colaborarea Comisiei cu posturile de radio și de televiziune locale și de finanțarea acestora de către Comisie; subliniază faptul că societățile de radiodifuziune trebuie să beneficieze de o independență editorială deplină; |
| --- | --- |

33.

ia act de colaborarea Comisiei cu posturile de radio și de televiziune locale și de finanțarea acestora de către Comisie; subliniază faptul că societățile de radiodifuziune trebuie să beneficieze de o independență editorială deplină;

Parlamentul European

| 34. | sugerează înființarea, cu titlu temporar, a unui grup de lucru al Parlamentului European care să analizeze noile soluții existente în domeniul media și să elaboreze propuneri în vederea creării de relații interparlamentare între parlamentele naționale sau regionale și Parlamentul European; |
| --- | --- |

34.

sugerează înființarea, cu titlu temporar, a unui grup de lucru al Parlamentului European care să analizeze noile soluții existente în domeniul media și să elaboreze propuneri în vederea creării de relații interparlamentare între parlamentele naționale sau regionale și Parlamentul European;

| 35. | recunoaște rolul mai important al parlamentelor naționale și, prin urmare, importanța birourilor de informare ale PE din statele membre; evidențiază, cu toate acestea, faptul că, pentru a deveni mai vizibile, acestea trebuie să își adapteze mandatul pentru a include consolidarea relațiilor cu parlamentele naționale, cu autoritățile locale și regionale și cu reprezentanții societății civile; |
| --- | --- |

35.

recunoaște rolul mai important al parlamentelor naționale și, prin urmare, importanța birourilor de informare ale PE din statele membre; evidențiază, cu toate acestea, faptul că, pentru a deveni mai vizibile, acestea trebuie să își adapteze mandatul pentru a include consolidarea relațiilor cu parlamentele naționale, cu autoritățile locale și regionale și cu reprezentanții societății civile;

| 36. | subliniază necesitatea ca birourile de informare ale PE să acționeze la nivel local și să ofere publicului larg informații specifice despre deciziile și activitățile Parlamentului European; propune să se aibă în vedere acordarea unei mai mari independențe birourilor de informare cu privire la stabilirea modului de comunicare al acestora cu publicul larg; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea ca birourile de informare ale PE să acționeze la nivel local și să ofere publicului larg informații specifice despre deciziile și activitățile Parlamentului European; propune să se aibă în vedere acordarea unei mai mari independențe birourilor de informare cu privire la stabilirea modului de comunicare al acestora cu publicul larg;

| 37. | consideră că birourile de informare ale Parlamentului din statele membre ar trebui să aibă o mai mare influență asupra implicării mijloacelor de comunicare în masă naționale, regionale și locale; sugerează creșterea finanțării bugetare pentru birourile de informare ale Parlamentului, cu obiectivul specific de a asigura o mai bună comunicare; |
| --- | --- |

37.

consideră că birourile de informare ale Parlamentului din statele membre ar trebui să aibă o mai mare influență asupra implicării mijloacelor de comunicare în masă naționale, regionale și locale; sugerează creșterea finanțării bugetare pentru birourile de informare ale Parlamentului, cu obiectivul specific de a asigura o mai bună comunicare;

| 38. | consideră că trebuie realizată o evaluare a raportului cost-beneficiu al platformei online EuroparlTV pe baza unei analize cuprinzătoare a cotei de difuzare și a audienței; consideră că EuroparlTV ar trebui să devină mai eficace prin intensificarea integrării sale în strategia Parlamentului în materie de internet, modificându-i-se în mod adecvat statutul pentru a i se asigura independența editorială și punând conținutul său la dispoziția tuturor canalelor de televiziune și mijloacelor de comunicare online care doresc să-l utilizeze; |
| --- | --- |

38.

consideră că trebuie realizată o evaluare a raportului cost-beneficiu al platformei online EuroparlTV pe baza unei analize cuprinzătoare a cotei de difuzare și a audienței; consideră că EuroparlTV ar trebui să devină mai eficace prin intensificarea integrării sale în strategia Parlamentului în materie de internet, modificându-i-se în mod adecvat statutul pentru a i se asigura independența editorială și punând conținutul său la dispoziția tuturor canalelor de televiziune și mijloacelor de comunicare online care doresc să-l utilizeze;

| 39. | salută includerea categoriei noilor mijloace de comunicare în masă printre secțiunile Premiului pentru jurnalism al Parlamentului European; |
| --- | --- |

39.

salută includerea categoriei noilor mijloace de comunicare în masă printre secțiunile Premiului pentru jurnalism al Parlamentului European;

Jurnalismul și noile mijloace de comunicare în masă

| 40. | îndeamnă jurnaliștii și alți profesioniști de media să se reunească pentru a discuta și a analiza jurnalismul european de mâine; |
| --- | --- |

40.

îndeamnă jurnaliștii și alți profesioniști de media să se reunească pentru a discuta și a analiza jurnalismul european de mâine;

| 41. | subliniază faptul că statele membre trebuie să elaboreze concepte viabile pentru mijloacele de comunicare în masă din UE care să depășească stadiul simplului transfer de informații și să le ajute să contribuie pe deplin la diversitatea culturală și lingvistică a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că statele membre trebuie să elaboreze concepte viabile pentru mijloacele de comunicare în masă din UE care să depășească stadiul simplului transfer de informații și să le ajute să contribuie pe deplin la diversitatea culturală și lingvistică a Uniunii Europene;

| 42. | subliniază că, deși rețelele sociale sunt o modalitate relativ eficace de diseminare rapidă a informațiilor, fiabilitatea lor ca surse nu poate fi întotdeauna garantată suficient și nu pot fi avute în vedere ca mijloace profesionale de comunicare în masă; subliniază că, adeseori, modul de tratare a informației pe platformele rețelelor sociale poate fi periculos și poate da naștere la încălcări grave ale eticii jurnalistice, și că, prin urmare, se impune utilizarea cu prudență a acestor noi instrumente; subliniază importanța elaborării unui cod etic pentru noile mijloace de comunicare în masă; |
| --- | --- |

42.

subliniază că, deși rețelele sociale sunt o modalitate relativ eficace de diseminare rapidă a informațiilor, fiabilitatea lor ca surse nu poate fi întotdeauna garantată suficient și nu pot fi avute în vedere ca mijloace profesionale de comunicare în masă; subliniază că, adeseori, modul de tratare a informației pe platformele rețelelor sociale poate fi periculos și poate da naștere la încălcări grave ale eticii jurnalistice, și că, prin urmare, se impune utilizarea cu prudență a acestor noi instrumente; subliniază importanța elaborării unui cod etic pentru noile mijloace de comunicare în masă;

| 43. | subliniază că schimbarea modului în care jurnaliștii își desfășoară activitatea duce la apariția unor mijloace de comunicare în masă mai deschise și mai angajate față de comunități, care sunt din ce în ce mai informate, dar că trebuie luate măsuri pentru ca acest lucru să fie în interesul general al jurnalismului și să nu afecteze statutul jurnaliștilor; |
| --- | --- |

43.

subliniază că schimbarea modului în care jurnaliștii își desfășoară activitatea duce la apariția unor mijloace de comunicare în masă mai deschise și mai angajate față de comunități, care sunt din ce în ce mai informate, dar că trebuie luate măsuri pentru ca acest lucru să fie în interesul general al jurnalismului și să nu afecteze statutul jurnaliștilor;

| 44. | subliniază necesitatea ca jurnaliștii și profesioniștii de media să rămână atenți la evoluțiile permanente ale profesiilor lor, să profite de avantajele oferite de rețelele sociale, care le pot permite să își extindă rețelele de cunoștințe și care le facilitează ceea ce s-ar putea numi „monitorizarea internetului”; observă cu interes că, în pofida fenomenului ireversibil pe care îl reprezintă rețelele sociale, jurnalismul își menține rolul său esențial în difuzarea știrilor, întrucât jurnaliștii utilizează aceste rețele foarte diverse pentru a efectua investigații detaliate și a verifica faptele, propunând, astfel, un nou model de jurnalism participativ și promovând diseminarea informațiilor; |
| --- | --- |

44.

subliniază necesitatea ca jurnaliștii și profesioniștii de media să rămână atenți la evoluțiile permanente ale profesiilor lor, să profite de avantajele oferite de rețelele sociale, care le pot permite să își extindă rețelele de cunoștințe și care le facilitează ceea ce s-ar putea numi „monitorizarea internetului”; observă cu interes că, în pofida fenomenului ireversibil pe care îl reprezintă rețelele sociale, jurnalismul își menține rolul său esențial în difuzarea știrilor, întrucât jurnaliștii utilizează aceste rețele foarte diverse pentru a efectua investigații detaliate și a verifica faptele, propunând, astfel, un nou model de jurnalism participativ și promovând diseminarea informațiilor;

| 45. | evidențiază rolul crucial al jurnaliștilor într-o societate modernă care se confruntă cu un val de informații, având în vedere că aceștia sunt singurii care pot conferi informației o valoare adăugată semnificativă, făcând uz de profesionalismul, deontologia, abilitatea și credibilitatea lor pentru a explica semnificația știrilor; subliniază faptul că standardele profesionale și sociale riguroase sunt singura modalitate de a garanta calitatea și independența mijloacelor de comunicare în masă; |
| --- | --- |

45.

evidențiază rolul crucial al jurnaliștilor într-o societate modernă care se confruntă cu un val de informații, având în vedere că aceștia sunt singurii care pot conferi informației o valoare adăugată semnificativă, făcând uz de profesionalismul, deontologia, abilitatea și credibilitatea lor pentru a explica semnificația știrilor; subliniază faptul că standardele profesionale și sociale riguroase sunt singura modalitate de a garanta calitatea și independența mijloacelor de comunicare în masă;

*

* *

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

46.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 13, 20.1.2009, p. 3.

(2)  JO L 378, 27.12.2006, p. 32.

(3)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 369.

(4)  JO C 92 E, 20.4.2006, p. 403.

(5)  JO C 340, 10.11.1997, p. 109.

---

Miercuri, 8 septembrie 2010

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/62

---

Miercuri, 8 septembrie 2010Drepturile omului în Iran, în special cazul lui Sakineh Mohammadi-Ashtiani și al lui Zahra Bahrami

P7_TA(2010)0310

Rezoluția Parlamentului European din 8 septembrie 2010 referitoare la situația drepturilor omului în Iran, în special cazul lui Sakineh Mohammadi Ashtiani și cel al Zahrei Bahrami

2011/C 308 E/10

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, mai ales cele referitoare la drepturile omului, în special rezoluțiile adoptate la 22 octombrie 2009 (1) și la 10 februarie 2010 (2),

având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European făcută cu ocazia Zilei europene împotriva pedepsei cu moartea, la 9 octombrie 2009, precum și declarația din 11 august 2010 referitoare la condamnarea liderilor Baha'i,

având în vedere declarațiile din 14 iunie și 6 iulie 2010 ale Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate,

având în vedere Raportul Secretarului General al ONU din 23 septembrie 2009 cu privire la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran și declarația privind Iranul din 4 martie 2010 a Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului,

având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, în special Rezoluțiile 62/149 și 63/168 cu privire la instituirea unui moratoriu asupra execuțiilor în așteptarea abolirii pedepsei cu moartea,

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială și Convenția cu privire la drepturile copilului, la care Republica Islamică Iran este parte,

având în vedere Convenția de la Viena din 1963 privind relațiile diplomatice și consulare,

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Iranul deține în continuare tristul record de a fi țara care execută cei mai mulți delincvenți minori din lume și întrucât doar în 2010 au fost pronunțate circa 2 000 de condamnări la moarte; |
| --- | --- |

A.

întrucât Iranul deține în continuare tristul record de a fi țara care execută cei mai mulți delincvenți minori din lume și întrucât doar în 2010 au fost pronunțate circa 2 000 de condamnări la moarte;

| B. | întrucât, potrivit unor informații, în închisoarea Mashad's Vahil Abad au fost executați peste o sută de prizonieri doar în ultimele săptămâni pentru condamnări legate de droguri și circa o sută de alți prizonieri așteaptă să fie executați în zilele următoare; întrucât caracterul colectiv al acestor execuții, hotărâte, în plus, în cel mai mare secret, încalcă în mod flagrant dreptul internațional; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit unor informații, în închisoarea Mashad's Vahil Abad au fost executați peste o sută de prizonieri doar în ultimele săptămâni pentru condamnări legate de droguri și circa o sută de alți prizonieri așteaptă să fie executați în zilele următoare; întrucât caracterul colectiv al acestor execuții, hotărâte, în plus, în cel mai mare secret, încalcă în mod flagrant dreptul internațional;

| C. | întrucât, în pofida afirmațiilor autorităților judiciare iraniene de la cel mai înalt nivel, Iranul mai pronunță încă sentințe de lapidare, așa cum s-a întâmplat în cazul lui Sakineh Mohammadi Ashtiani, care este acuzată de adulter, fapte evidențiate în „mărturisirile” ei televizate din 11 august 2010; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în pofida afirmațiilor autorităților judiciare iraniene de la cel mai înalt nivel, Iranul mai pronunță încă sentințe de lapidare, așa cum s-a întâmplat în cazul lui Sakineh Mohammadi Ashtiani, care este acuzată de adulter, fapte evidențiate în „mărturisirile” ei televizate din 11 august 2010;

| D. | întrucât Sakineh Mohammadi Ashtiani, acuzată că a avut două relații intime în afara căsătoriei după moartea soțului său, a fost condamnată în 2006 în Iran la 99 de lovituri de bici, sentință executată în același an; |
| --- | --- |

D.

întrucât Sakineh Mohammadi Ashtiani, acuzată că a avut două relații intime în afara căsătoriei după moartea soțului său, a fost condamnată în 2006 în Iran la 99 de lovituri de bici, sentință executată în același an;

| E. | întrucât ea a fost acuzată, de asemenea, de complicitate la asasinarea soțului său, fiind ulterior achitată, iar mai târziu a fost acuzată că a avut relații adultere în timpul căsătoriei sale și a fost condamnată la lapidare; |
| --- | --- |

E.

întrucât ea a fost acuzată, de asemenea, de complicitate la asasinarea soțului său, fiind ulterior achitată, iar mai târziu a fost acuzată că a avut relații adultere în timpul căsătoriei sale și a fost condamnată la lapidare;

| F. | întrucât lapidarea, care urma să aibă loc la 9 iulie 2010, a fost suspendată „din motive umanitare” de către autoritățile iraniene în urma presiunilor internaționale; |
| --- | --- |

F.

întrucât lapidarea, care urma să aibă loc la 9 iulie 2010, a fost suspendată „din motive umanitare” de către autoritățile iraniene în urma presiunilor internaționale;

| G. | întrucât pronunțarea unor pedepse cu lapidarea încalcă în mod evident obligațiile internaționale pe care Iranul le are în temeiul PIDCP; întrucât Iranul a acceptat recent, în cadrul evaluării periodice universale de la Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, să respecte cel puțin standardele minime și dispozițiile PIDCP privind pedeapsa capitală, atât timp cât aceasta pedeapsă este menținută; |
| --- | --- |

G.

întrucât pronunțarea unor pedepse cu lapidarea încalcă în mod evident obligațiile internaționale pe care Iranul le are în temeiul PIDCP; întrucât Iranul a acceptat recent, în cadrul evaluării periodice universale de la Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, să respecte cel puțin standardele minime și dispozițiile PIDCP privind pedeapsa capitală, atât timp cât aceasta pedeapsă este menținută;

| H. | întrucât Ebrahim Hamidi, în vârstă de 18 ani, a fost condamnat la moarte în august 2010 pentru un presupus act de sodomie comis pe când avea doar 16 ani și după o mărturisire smulsă, din afirmațiile lui, sub tortură; |
| --- | --- |

H.

întrucât Ebrahim Hamidi, în vârstă de 18 ani, a fost condamnat la moarte în august 2010 pentru un presupus act de sodomie comis pe când avea doar 16 ani și după o mărturisire smulsă, din afirmațiile lui, sub tortură;

| I. | întrucât avocatul apărării în ambele cazuri, Mohammad Mostafaei, care a încercat să sensibilizeze opinia publică cu privire la situația acuzaților, a fost nevoit să fugă din țară de frică să nu fie arestat; întrucât din ce în ce mai mulți avocați specializați pe drepturile omului, inclusiv Mohammed Ali Dadkah, Mohammad Oliyifard, Mohammad Seifzadeh, și chiar personalități proeminente, precum laureatul premiului Nobel Shirin Ebadi, sunt persecutați de stat fiind supuși unor pretenții fiscale exagerate și unor amenințări asupra vieților și familiilor lor; |
| --- | --- |

I.

întrucât avocatul apărării în ambele cazuri, Mohammad Mostafaei, care a încercat să sensibilizeze opinia publică cu privire la situația acuzaților, a fost nevoit să fugă din țară de frică să nu fie arestat; întrucât din ce în ce mai mulți avocați specializați pe drepturile omului, inclusiv Mohammed Ali Dadkah, Mohammad Oliyifard, Mohammad Seifzadeh, și chiar personalități proeminente, precum laureatul premiului Nobel Shirin Ebadi, sunt persecutați de stat fiind supuși unor pretenții fiscale exagerate și unor amenințări asupra vieților și familiilor lor;

| J. | întrucât Nasrin Sotoudeh, un avocat specializat pe drepturile omului respectat pentru eforturile depuse în numele minorilor care riscă pedeapsa cu moartea și pentru acțiunile sale în vederea apărării „prizonierilor de conștiință”, a fost arestată la 4 septembrie 2010 fiind acuzată de „propagandă împotriva statului” și de „complot și asociere în vederea săvârșirii unor atentate împotriva securității naționale”; |
| --- | --- |

J.

întrucât Nasrin Sotoudeh, un avocat specializat pe drepturile omului respectat pentru eforturile depuse în numele minorilor care riscă pedeapsa cu moartea și pentru acțiunile sale în vederea apărării „prizonierilor de conștiință”, a fost arestată la 4 septembrie 2010 fiind acuzată de „propagandă împotriva statului” și de „complot și asociere în vederea săvârșirii unor atentate împotriva securității naționale”;

| K. | întrucât, la un an după alegerile prezidențiale fraudate și protestele ulterioare în masă, sute de protestatari, ziariști și activiști în domeniul drepturilor civile sau chiar cetățeni de rând, cum ar fi Zahra Bahrami, de cetățenie olandeză, care neagă orice legătură cu demonstrațiile, sunt în continuare în închisoare; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la un an după alegerile prezidențiale fraudate și protestele ulterioare în masă, sute de protestatari, ziariști și activiști în domeniul drepturilor civile sau chiar cetățeni de rând, cum ar fi Zahra Bahrami, de cetățenie olandeză, care neagă orice legătură cu demonstrațiile, sunt în continuare în închisoare;

| L. | întrucât Zahra Bahrami, care se afla în Iran pentru a-și vizita rudele, a fost arestată în urma protestelor din perioada sărbătorii Ashoura la 27 decembrie 2009 și a fost forțată să mărturisească în fața camerelor de televiziune că ar fi săvârșit faptele de care era acuzată; |
| --- | --- |

L.

întrucât Zahra Bahrami, care se afla în Iran pentru a-și vizita rudele, a fost arestată în urma protestelor din perioada sărbătorii Ashoura la 27 decembrie 2009 și a fost forțată să mărturisească în fața camerelor de televiziune că ar fi săvârșit faptele de care era acuzată;

| M. | întrucât nici organizațiilor internaționale pentru drepturile omului, nici autorităților olandeze nu li s-a permis accesul la Zahra Bahrami; |
| --- | --- |

M.

întrucât nici organizațiilor internaționale pentru drepturile omului, nici autorităților olandeze nu li s-a permis accesul la Zahra Bahrami;

| N. | întrucât cazurile de mărturisiri forțate, tortură și rele tratamente aplicate prizonierilor, privare de somn, detenție în izolare, detenție ilegală, aplicare a unor tratamente crude, inumane și degradante, abuzuri fizice, inclusiv violență sexuală, precum și cazurile de impunitate a reprezentanților statului sunt în continuare larg răspândite în Iran și ridică semne de întrebare cu privire la corectitudinea și transparența procedurilor judiciare din această țară; |
| --- | --- |

N.

întrucât cazurile de mărturisiri forțate, tortură și rele tratamente aplicate prizonierilor, privare de somn, detenție în izolare, detenție ilegală, aplicare a unor tratamente crude, inumane și degradante, abuzuri fizice, inclusiv violență sexuală, precum și cazurile de impunitate a reprezentanților statului sunt în continuare larg răspândite în Iran și ridică semne de întrebare cu privire la corectitudinea și transparența procedurilor judiciare din această țară;

| O. | întrucât crește numărul cazurilor în care apărători pașnici ai drepturilor omului sunt acuzați de „moharabeh” (ofensă adusă lui Dumnezeu) care poate conduce la pedeapsa cu moartea, așa cum este cazul Shivei Nazar Ahari, membră a Comisiei reporterilor pentru drepturile omului (CHRR), aflată în detenție din 20 decembrie 2009 și al cărei proces este iminent; |
| --- | --- |

O.

întrucât crește numărul cazurilor în care apărători pașnici ai drepturilor omului sunt acuzați de „moharabeh” (ofensă adusă lui Dumnezeu) care poate conduce la pedeapsa cu moartea, așa cum este cazul Shivei Nazar Ahari, membră a Comisiei reporterilor pentru drepturile omului (CHRR), aflată în detenție din 20 decembrie 2009 și al cărei proces este iminent;

| P. | întrucât persecutarea minorităților religioase și etnice din Iran continuă fără opreliști; întrucât, în august 2010, șapte lideri ai religiei Baha'i, Fariba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rezaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli și Vahid Tizfahm, aflați în închisoare din 2008 doar pe baza convingerilor lor religioase, au fost condamnați la 20 de ani de închisoare, fiind acuzați de propagandă împotriva statului și de spionaj; |
| --- | --- |

P.

întrucât persecutarea minorităților religioase și etnice din Iran continuă fără opreliști; întrucât, în august 2010, șapte lideri ai religiei Baha'i, Fariba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rezaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli și Vahid Tizfahm, aflați în închisoare din 2008 doar pe baza convingerilor lor religioase, au fost condamnați la 20 de ani de închisoare, fiind acuzați de propagandă împotriva statului și de spionaj;

| Q. | întrucât continuă hărțuirea lui Mir-Hossein Mousavi și a lui Mehdi Karrubi, politicieni aflați în opoziție, și a altor membri marcanți ai partidelor politice; întrucât reședința fostului candidat la președinție, Mehdi Karroubi, a fost atacată, la începutul lui septembrie 2010, de zeci de persoane înarmate îmbrăcate în haine civile, atac care s-a soldat cu desene graffiti, acte de vandalism, geamuri sparte și focuri de armă trase în casa lui Karroubi; întrucât aceste atacuri au venit în urma comentariilor făcute de Comandantul Gărzilor Revoluționare, Mohammad Ali Jafari, conform cărora poporul iranian îi va judeca pe „capii rebeliunii”, referindu-se la liderii opoziției; întrucât nu a existat nicio încercare din partea forțelor de poliție de a opri atacurile; |
| --- | --- |

Q.

întrucât continuă hărțuirea lui Mir-Hossein Mousavi și a lui Mehdi Karrubi, politicieni aflați în opoziție, și a altor membri marcanți ai partidelor politice; întrucât reședința fostului candidat la președinție, Mehdi Karroubi, a fost atacată, la începutul lui septembrie 2010, de zeci de persoane înarmate îmbrăcate în haine civile, atac care s-a soldat cu desene graffiti, acte de vandalism, geamuri sparte și focuri de armă trase în casa lui Karroubi; întrucât aceste atacuri au venit în urma comentariilor făcute de Comandantul Gărzilor Revoluționare, Mohammad Ali Jafari, conform cărora poporul iranian îi va judeca pe „capii rebeliunii”, referindu-se la liderii opoziției; întrucât nu a existat nicio încercare din partea forțelor de poliție de a opri atacurile;

| R. | întrucât persoanele care au fost acuzate de comiterea unor infracțiuni au fost asociate cu opoziția politică din Iran, iar autoritățile judiciare iraniene au asociat membrii opoziției politice cu comiterea unor infracțiuni, pentru a echivala opoziția politică cu infracționalitatea, |
| --- | --- |

R.

întrucât persoanele care au fost acuzate de comiterea unor infracțiuni au fost asociate cu opoziția politică din Iran, iar autoritățile judiciare iraniene au asociat membrii opoziției politice cu comiterea unor infracțiuni, pentru a echivala opoziția politică cu infracționalitatea,

| 1. | omagiază curajul tuturor bărbaților și femeilor iraniene care luptă pentru apărarea libertăților lor fundamentale și pentru respectarea drepturilor omului și a principiilor democratice, care protestează împotriva lapidării și a altor forme de pedepse crude și care își exprimă dorința de a trăi într-o societate lipsită de represiuni și intimidări; |
| --- | --- |

1.

omagiază curajul tuturor bărbaților și femeilor iraniene care luptă pentru apărarea libertăților lor fundamentale și pentru respectarea drepturilor omului și a principiilor democratice, care protestează împotriva lapidării și a altor forme de pedepse crude și care își exprimă dorința de a trăi într-o societate lipsită de represiuni și intimidări;

| 2. | dezaprobă cu fermitate condamnarea la moarte prin lapidare a lui Sakineh Mohammadi Ashtiani; consideră că, indiferent de fapte, o condamnare la moarte prin lapidare nu poate fi justificată și nici acceptată; |
| --- | --- |

2.

dezaprobă cu fermitate condamnarea la moarte prin lapidare a lui Sakineh Mohammadi Ashtiani; consideră că, indiferent de fapte, o condamnare la moarte prin lapidare nu poate fi justificată și nici acceptată;

| 3. | solicită cu insistență autorităților iraniene să revizuiască condamnările pronunțate împotriva lui Sakineh Mohammadi Ashtiani și să inițieze o reexaminare detaliată a cazului său; |
| --- | --- |

3.

solicită cu insistență autorităților iraniene să revizuiască condamnările pronunțate împotriva lui Sakineh Mohammadi Ashtiani și să inițieze o reexaminare detaliată a cazului său;

| 4. | solicită insistent ca guvernul iranian să reanalizeze cazul Zahrei Bahrami, să îi acorde imediat dreptul la un avocat și asistență consulară și să o elibereze sau să îi respecte dreptul la un proces corect; solicită Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, să abordeze împreună cu autoritățile iraniene problema detenției Zahrei Bahrami; |
| --- | --- |

4.

solicită insistent ca guvernul iranian să reanalizeze cazul Zahrei Bahrami, să îi acorde imediat dreptul la un avocat și asistență consulară și să o elibereze sau să îi respecte dreptul la un proces corect; solicită Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, să abordeze împreună cu autoritățile iraniene problema detenției Zahrei Bahrami;

| 5. | solicită guvernului iranian să împiedice execuția lui Ebrahim Hamidi, un tânăr de 18 ani acuzat de sodomie, iar Republicii Islamice Iran să abolească în sfârșit pedeapsa cu moartea pentru infracțiuni comise înainte de împlinirea vârstei de 18 ani și să își modifice legislația astfel încât să o alinieze la convențiile internaționale privind drepturile omului ratificate de Iran, inclusiv Convenția cu privire la drepturile copilului și PIDCP; |
| --- | --- |

5.

solicită guvernului iranian să împiedice execuția lui Ebrahim Hamidi, un tânăr de 18 ani acuzat de sodomie, iar Republicii Islamice Iran să abolească în sfârșit pedeapsa cu moartea pentru infracțiuni comise înainte de împlinirea vârstei de 18 ani și să își modifice legislația astfel încât să o alinieze la convențiile internaționale privind drepturile omului ratificate de Iran, inclusiv Convenția cu privire la drepturile copilului și PIDCP;

| 6. | își exprimă consternarea profundă cu privire la faptul că Iranul continuă să facă parte din grupul foarte restrâns de țări care aplică încă pedeapsa cu lapidarea, alături de Afganistan, Somalia, Arabia Saudită, Sudanul și Nigeria; solicită parlamentului iranian să adopte dispoziții legislative prin care să scoată în afara legii practica crudă și inumană a lapidării; |
| --- | --- |

6.

își exprimă consternarea profundă cu privire la faptul că Iranul continuă să facă parte din grupul foarte restrâns de țări care aplică încă pedeapsa cu lapidarea, alături de Afganistan, Somalia, Arabia Saudită, Sudanul și Nigeria; solicită parlamentului iranian să adopte dispoziții legislative prin care să scoată în afara legii practica crudă și inumană a lapidării;

| 7. | își reafirmă opoziția față de pedeapsa cu moartea și solicită autorităților iraniene să instituie, în conformitate cu Rezoluțiile 62/149 și 63/168 ale Organizației Națiunilor Unite, un moratoriu asupra execuțiilor în așteptarea abolirii pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

7.

își reafirmă opoziția față de pedeapsa cu moartea și solicită autorităților iraniene să instituie, în conformitate cu Rezoluțiile 62/149 și 63/168 ale Organizației Națiunilor Unite, un moratoriu asupra execuțiilor în așteptarea abolirii pedepsei cu moartea;

| 8. | solicită ca la următoarea reuniune a Adunării Generale a ONU să fie prezentată o rezoluție prin care să se ceară tuturor țărilor în care este menținută pedeapsa cu moartea să pună la dispoziția Secretarului General al ONU și a opiniei publice toate informațiile privind pedepsele capitale și execuțiile, eliminând secretul de stat privind pedeapsa cu moartea, un factor determinat într-un număr mare de execuții; |
| --- | --- |

8.

solicită ca la următoarea reuniune a Adunării Generale a ONU să fie prezentată o rezoluție prin care să se ceară tuturor țărilor în care este menținută pedeapsa cu moartea să pună la dispoziția Secretarului General al ONU și a opiniei publice toate informațiile privind pedepsele capitale și execuțiile, eliminând secretul de stat privind pedeapsa cu moartea, un factor determinat într-un număr mare de execuții;

| 9. | își exprimă opoziția față de incriminarea relațiilor sexuale reciproc consimțite între adulți și îndeamnă autoritățile iraniene să dezincrimineze adulterul și homosexualitatea; |
| --- | --- |

9.

își exprimă opoziția față de incriminarea relațiilor sexuale reciproc consimțite între adulți și îndeamnă autoritățile iraniene să dezincrimineze adulterul și homosexualitatea;

| 10. | îndeamnă autoritățile iraniene să elimine, în drept și în practică, toate formele de tortură și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, să respecte dreptul la un proces corect și să pună capăt impunității pentru încălcarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă autoritățile iraniene să elimine, în drept și în practică, toate formele de tortură și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, să respecte dreptul la un proces corect și să pună capăt impunității pentru încălcarea drepturilor omului;

| 11. | invită Republica Islamică Iran să semneze și să ratifice Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei; |
| --- | --- |

11.

invită Republica Islamică Iran să semneze și să ratifice Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei;

| 12. | deplânge profund lipsa de echitate și transparență a procesului judiciar în Iran și solicită autorităților iraniene să asigure o cale de atac echitabilă și deschisă; |
| --- | --- |

12.

deplânge profund lipsa de echitate și transparență a procesului judiciar în Iran și solicită autorităților iraniene să asigure o cale de atac echitabilă și deschisă;

| 13. | solicită autorităților iraniene să permită accesul Semilunii Roșii la toți deținuții și să permită organizațiilor internaționale de apărare a drepturilor omului să monitorizeze situația din Iran; |
| --- | --- |

13.

solicită autorităților iraniene să permită accesul Semilunii Roșii la toți deținuții și să permită organizațiilor internaționale de apărare a drepturilor omului să monitorizeze situația din Iran;

| 14. | solicită autorităților iraniene să elibereze imediat toate persoanele deținute doar din cauza implicării lor în proteste pașnice sau a dorinței lor de a-și exercita dreptul lor uman fundamental la libertatea de exprimare și își reiterează îndeosebi cererea de achitare a celor șapte lideri Baha'i; |
| --- | --- |

14.

solicită autorităților iraniene să elibereze imediat toate persoanele deținute doar din cauza implicării lor în proteste pașnice sau a dorinței lor de a-și exercita dreptul lor uman fundamental la libertatea de exprimare și își reiterează îndeosebi cererea de achitare a celor șapte lideri Baha'i;

| 15. | reamintește că libertatea de gândire, de conștiință și cea religioasă sunt drepturi fundamentale care trebuie să fie garantate în orice circumstanțe în conformitate cu articolul 18 din PIDCP, care a fost semnat și ratificat de Republica Islamică Iran; |
| --- | --- |

15.

reamintește că libertatea de gândire, de conștiință și cea religioasă sunt drepturi fundamentale care trebuie să fie garantate în orice circumstanțe în conformitate cu articolul 18 din PIDCP, care a fost semnat și ratificat de Republica Islamică Iran;

| 16. | solicită eliberarea imediată a tuturor avocaților specializați pe drepturile omului care au fost arestați; |
| --- | --- |

16.

solicită eliberarea imediată a tuturor avocaților specializați pe drepturile omului care au fost arestați;

| 17. | își exprimă preocuparea profundă față de faptul că autoritățile iraniene abuzează de puterea judiciară pentru a persecuta membri ai comunității care luptă pentru apărarea drepturilor omului și activiști ai societății civile, cum ar fi, de exemplu, membrii campaniei „Un milion de semnături” și ai consiliului central al organizației studențești ADVAR; |
| --- | --- |

17.

își exprimă preocuparea profundă față de faptul că autoritățile iraniene abuzează de puterea judiciară pentru a persecuta membri ai comunității care luptă pentru apărarea drepturilor omului și activiști ai societății civile, cum ar fi, de exemplu, membrii campaniei „Un milion de semnături” și ai consiliului central al organizației studențești ADVAR;

| 18. | invită Comisia și Consiliul să conceapă măsuri suplimentare în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului pentru a proteja în mod activ apărătorii drepturilor omului din Iran și încurajează statele membre să sprijine programul european privind orașul-adăpost; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia și Consiliul să conceapă măsuri suplimentare în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului pentru a proteja în mod activ apărătorii drepturilor omului din Iran și încurajează statele membre să sprijine programul european privind orașul-adăpost;

| 19. | solicită reînființarea unui mandat al ONU pentru un raportor special care să investigheze cazurile de încălcare a drepturilor omului și să încurajeze tragerea la răspundere a celor care comit încălcări ale drepturilor omului în Iran; |
| --- | --- |

19.

solicită reînființarea unui mandat al ONU pentru un raportor special care să investigheze cazurile de încălcare a drepturilor omului și să încurajeze tragerea la răspundere a celor care comit încălcări ale drepturilor omului în Iran;

| 20. | solicită includerea pe lista actuală a persoanelor și organizațiilor care fac obiectul unei interdicții de călătorie impuse de UE și ale căror active au fost înghețate a persoanelor responsabile de încălcarea drepturilor omului și de reprimarea și îngrădirea libertății în Iran; |
| --- | --- |

20.

solicită includerea pe lista actuală a persoanelor și organizațiilor care fac obiectul unei interdicții de călătorie impuse de UE și ale căror active au fost înghețate a persoanelor responsabile de încălcarea drepturilor omului și de reprimarea și îngrădirea libertății în Iran;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Consiliului de Securitate al ONU, Comisiei ONU pentru Drepturile Omului, Președintelui Curții Supreme a Iranului, precum și guvernului și parlamentului Republicii Islamice Iran. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Consiliului de Securitate al ONU, Comisiei ONU pentru Drepturile Omului, Președintelui Curții Supreme a Iranului, precum și guvernului și parlamentului Republicii Islamice Iran.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0060.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0016.

---

Joi, 9 septembrie 2010

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/66

---

Joi, 9 septembrie 2010O mai bună legiferare

P7_TA(2010)0311

Rezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la o mai bună legiferare - al 15-lea raport al Comisiei Europene privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității în conformitate cu articolul 9 din protocol (2009/2142(INI))

2011/C 308 E/11

Parlamentul European,

având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (1),

având în vedere Abordarea comună interinstituțională a evaluării impactului din noiembrie 2005,

având în vedere Rezoluția sa din 9 februarie 2010 referitoare la un acord-cadru revizuit între Parlamentul European și Comisie pentru următoarea legislatură (2),

având în vedere Rezoluția din 21 octombrie 2008 privind „o mai bună legiferare 2006” privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității în conformitate cu articolul 9 din protocol (al 14-lea raport anual) (3),

având în vedere Rezoluțiile din 21 octombrie 2008 și 24 aprilie 2009 privind cel de-al 24-lea, precum și cel de-al 25-lea raport al Comisiei privind controlul aplicării dreptului comunitar (4),

având în vedere raportul Comisiei privind principiile subsidiarității și proporționalității (al 15-lea raport privind „o mai bună legiferare, 2007”) (COM(2008)0586),

având în vedere raportul Comisiei privind principiile subsidiarității și proporționalității (al 16-lea raport privind „o mai bună legiferare, 2008”) (COM(2009)0504),

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „A treia analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană” (COM(2009)0015),

având în vedere documentul de lucru al Comisiei intitulat „Reducerea poverii administrative în Uniunea Europeană – Raport referitor la progresele realizate în 2008 și perspectivele pentru 2009” (COM(2009)0016),

având în vedere documentul de lucru al Comisiei intitulat „Al treilea raport de activitate privind strategia de simplificare a cadrului legislativ” (COM(2009)0017),

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Program de acțiune pentru reducerea sarcinii administrative în UE - Planuri de reducere sectorială și acțiuni pentru 2009” (COM(2009)0544),

având în vedere orientările interne ale Comisiei Europene privind abordarea evaluării impactului (SEC(2009)0092),

având în vedere raportul pe 2008 al consiliului pentru evaluarea impactului (SEC(2009)0055),

având în vedere raportul pe 2009 al consiliului pentru evaluarea impactului (SEC(2010)1728),

având în vedere raportul Grupului la nivel înalt al părților interesate independente în domeniul poverilor administrative din 17 septembrie 2009,

având în vedere concluziile Consiliului privind competitivitatea din 4 decembrie 2009,

având în vedere raportul final al Grupului de lucru privind reforma parlamentară 2007-2009,

având în vedere documentul de lucru al Conferinței președinților de comisie intitulat „Evaluarea impactului: experiențele Parlamentului European”,

având în vedere propunerea Comisiei de regulament privind inițiativa cetățenească (COM(2010)0119),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0215/2010),

| A. | întrucât aplicarea corectă a principiilor subsidiarității și proporționalității este vitală pentru asigurarea unui mod corect de funcționare al Uniunii Europene, precum și pentru adaptarea corectă a activității instituțiilor sale la așteptările cetățenilor, ale întreprinzătorilor care își desfășoară activitatea pe piața comună, precum și ale administrațiilor naționale și locale, precum și pentru a se asigura că deciziile sunt luate cât mai aproape de cetățean; |
| --- | --- |

A.

întrucât aplicarea corectă a principiilor subsidiarității și proporționalității este vitală pentru asigurarea unui mod corect de funcționare al Uniunii Europene, precum și pentru adaptarea corectă a activității instituțiilor sale la așteptările cetățenilor, ale întreprinzătorilor care își desfășoară activitatea pe piața comună, precum și ale administrațiilor naționale și locale, precum și pentru a se asigura că deciziile sunt luate cât mai aproape de cetățean;

| B. | întrucât o legiferare mai bună („better law-making”) a devenit o condiție indispensabilă pentru asigurarea unui mod eficient de funcționare al Uniunii Europene, care poate contribui în mod fundamental la depășirea crizei economice și la creșterea economică; |
| --- | --- |

B.

întrucât o legiferare mai bună („better law-making”) a devenit o condiție indispensabilă pentru asigurarea unui mod eficient de funcționare al Uniunii Europene, care poate contribui în mod fundamental la depășirea crizei economice și la creșterea economică;

| C. | întrucât problematica unei mai bune legiferări nu trebuie privită doar în contextul programului Comisiei, care are drept scop îmbunătățirea cadrului de reglementare („better regulation”), ci și dintr-o perspectivă mai largă, legată de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

C.

întrucât problematica unei mai bune legiferări nu trebuie privită doar în contextul programului Comisiei, care are drept scop îmbunătățirea cadrului de reglementare („better regulation”), ci și dintr-o perspectivă mai largă, legată de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| D. | întrucât Tratatul de la Lisabona plasează Parlamentul European, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, la același nivel cu Consiliul în cadrul procesului legislativ; |
| --- | --- |

D.

întrucât Tratatul de la Lisabona plasează Parlamentul European, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, la același nivel cu Consiliul în cadrul procesului legislativ;

| E. | întrucât Tratatul de la Lisabona prevede implicarea formală a parlamentelor naționale în controlul aplicării principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

E.

întrucât Tratatul de la Lisabona prevede implicarea formală a parlamentelor naționale în controlul aplicării principiului subsidiarității;

| F. | întrucât mai buna legiferare a reprezentat o sarcină prioritară pentru Comisia anterioară și ar trebui să reprezinte și pentru noua Comisie o chestiune fundamentală; |
| --- | --- |

F.

întrucât mai buna legiferare a reprezentat o sarcină prioritară pentru Comisia anterioară și ar trebui să reprezinte și pentru noua Comisie o chestiune fundamentală;

| G. | întrucât îmbunătățirea cadrului de reglementare în Uniune cuprinde o serie de probleme, de exemplu evaluarea impactului, reducerea sarcinii administrative, precum și simplificarea și codificarea legislației existente; |
| --- | --- |

G.

întrucât îmbunătățirea cadrului de reglementare în Uniune cuprinde o serie de probleme, de exemplu evaluarea impactului, reducerea sarcinii administrative, precum și simplificarea și codificarea legislației existente;

| H. | întrucât trebuie să se țină seama de importanța fundamentală care revine consultărilor cu toate părțile participante și în special cu partenerii sociali în elaborarea proiectelor de legislație (inclusiv evaluările impactului acestora); |
| --- | --- |

H.

întrucât trebuie să se țină seama de importanța fundamentală care revine consultărilor cu toate părțile participante și în special cu partenerii sociali în elaborarea proiectelor de legislație (inclusiv evaluările impactului acestora);

| I. | întrucât, potrivit articolului 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Parlamentul poate cere Comisiei să prezinte propuneri corespunzătoare privind chestiunile despre care consideră că necesită elaborarea unui act al Uniunii pentru punerea în aplicare a tratatelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit articolului 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Parlamentul poate cere Comisiei să prezinte propuneri corespunzătoare privind chestiunile despre care consideră că necesită elaborarea unui act al Uniunii pentru punerea în aplicare a tratatelor;

| J. | întrucât trebuie să se țină seama de programul aflat în desfășurare din 2005 în vederea reducerii sarcinii administrative care decurge din legislația Uniunii Europene, care astfel ar trebui redusă, până în 2012, cu 25 %; |
| --- | --- |

J.

întrucât trebuie să se țină seama de programul aflat în desfășurare din 2005 în vederea reducerii sarcinii administrative care decurge din legislația Uniunii Europene, care astfel ar trebui redusă, până în 2012, cu 25 %;

| K. | întrucât unul dintre elementele-cheie ale acestui program este referința pentru calcularea costurilor administrative bazată pe așa-numitul „model al costului standard”; |
| --- | --- |

K.

întrucât unul dintre elementele-cheie ale acestui program este referința pentru calcularea costurilor administrative bazată pe așa-numitul „model al costului standard”;

| L. | întrucât tehnicile noii variante și ale codificării, care permit simplificarea și codificarea legislației în vigoare, asigură o mai bună înțelegere și coerență a modificărilor efectuate; |
| --- | --- |

L.

întrucât tehnicile noii variante și ale codificării, care permit simplificarea și codificarea legislației în vigoare, asigură o mai bună înțelegere și coerență a modificărilor efectuate;

| M. | întrucât trebuie să se ia în considerare importanța fundamentală care rezultă pentru directivele Uniunii Europene din aplicarea corectă și în timp util de către statele membre, precum și reglementarea excesivă, care încă mai poate fi întâlnită („gold-plating”), în cadrul căreia sunt introduse sarcini care depășesc cerințele legislației europene; |
| --- | --- |

M.

întrucât trebuie să se ia în considerare importanța fundamentală care rezultă pentru directivele Uniunii Europene din aplicarea corectă și în timp util de către statele membre, precum și reglementarea excesivă, care încă mai poate fi întâlnită („gold-plating”), în cadrul căreia sunt introduse sarcini care depășesc cerințele legislației europene;

| N. | întrucât Tratatul de la Lisabona a înlocuit sistemul de comitologie printr-o nouă împărțire în acte delegate și acte de punere în aplicare; |
| --- | --- |

N.

întrucât Tratatul de la Lisabona a înlocuit sistemul de comitologie printr-o nouă împărțire în acte delegate și acte de punere în aplicare;

| O. | întrucât trebuie să se țină seama de inițiativa europeană a cetățenilor ca un nou instrument, introdus de Tratatul de la Lisabona, care oferă cetățenilor posibilitatea să exercite o influență asupra legislației Uniunii Europene, |
| --- | --- |

O.

întrucât trebuie să se țină seama de inițiativa europeană a cetățenilor ca un nou instrument, introdus de Tratatul de la Lisabona, care oferă cetățenilor posibilitatea să exercite o influență asupra legislației Uniunii Europene,

| P. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene cuprinde, în cadrul drepturilor cetățenilor, dreptul la buna administrare, la care nu se poate ajunge în lipsa unei legislații clare și pe înțelesul cetățenilor, |
| --- | --- |

P.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene cuprinde, în cadrul drepturilor cetățenilor, dreptul la buna administrare, la care nu se poate ajunge în lipsa unei legislații clare și pe înțelesul cetățenilor,

Observații fundamentale

| 1. | subliniază necesitatea absolută a unei legiferări simple, clare și pe înțelesul cetățenilor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

1.

subliniază necesitatea absolută a unei legiferări simple, clare și pe înțelesul cetățenilor Uniunii Europene;

| 2. | subliniază faptul că instituțiile europene trebuie să respecte principiile subsidiarității și proporționalității când formulează propuneri, precum și criteriile stabilite în Protocolul privind aplicarea principiilor de subsidiaritate și proporționalitate anexat TFUE; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că instituțiile europene trebuie să respecte principiile subsidiarității și proporționalității când formulează propuneri, precum și criteriile stabilite în Protocolul privind aplicarea principiilor de subsidiaritate și proporționalitate anexat TFUE;

| 3. | subliniază faptul că toate proiectele legislative trebuie să ofere motive care să justifice concluziile potrivit cărora un obiectiv poate fi îndeplinit mai bine prin măsuri la nivelul UE și consolidate prin indicatori calitativi și, dacă este posibil, cantitativi, în conformitate cu protocolul menționat mai sus; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că toate proiectele legislative trebuie să ofere motive care să justifice concluziile potrivit cărora un obiectiv poate fi îndeplinit mai bine prin măsuri la nivelul UE și consolidate prin indicatori calitativi și, dacă este posibil, cantitativi, în conformitate cu protocolul menționat mai sus;

| 4. | sprijină în mod ferm procesul de îmbunătățire a cadrului de reglementare, care are ca scop creșterea transparenței, a eficienței și a coerenței legislației Uniunii Europene; subliniază rolul-cheie al Comisiei ca instituție cu inițiativă legislativă în pregătirea de propuneri legislative de înaltă calitate; se obligă să depună toate eforturile necesare pentru ca aceste propuneri să fie examinate în mod prompt, conform procedurii legislative adecvate; subliniază, în plus, importanța cooperării cu statele membre în garantarea aplicării corecte a acestei legislații; |
| --- | --- |

4.

sprijină în mod ferm procesul de îmbunătățire a cadrului de reglementare, care are ca scop creșterea transparenței, a eficienței și a coerenței legislației Uniunii Europene; subliniază rolul-cheie al Comisiei ca instituție cu inițiativă legislativă în pregătirea de propuneri legislative de înaltă calitate; se obligă să depună toate eforturile necesare pentru ca aceste propuneri să fie examinate în mod prompt, conform procedurii legislative adecvate; subliniază, în plus, importanța cooperării cu statele membre în garantarea aplicării corecte a acestei legislații;

| 5. | ia act de angajamentul Comisiei față de procesul menționat mai sus, care își găsește expresia într-o serie de documente, în special în cadrul celei de-a treia analize strategice a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană, precum și în activitatea în curs de desfășurare referitoare la aceasta; constată în același timp că o mare parte din beneficiari nu au cunoștință despre existența programului și face apel la Comisie să îl promoveze într-un mod mai eficace; |
| --- | --- |

5.

ia act de angajamentul Comisiei față de procesul menționat mai sus, care își găsește expresia într-o serie de documente, în special în cadrul celei de-a treia analize strategice a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană, precum și în activitatea în curs de desfășurare referitoare la aceasta; constată în același timp că o mare parte din beneficiari nu au cunoștință despre existența programului și face apel la Comisie să îl promoveze într-un mod mai eficace;

| 6. | își exprimă acordul cu privire la formulările incluse la alineatele 3 și 15 ale Concluziilor Consiliului din 4 decembrie 2009, cu privire la responsabilitatea comună pentru îmbunătățirea cadrului de reglementare, precum și la acordarea unei mai mari responsabilități tuturor organelor și persoanelor implicate în acest proces; |
| --- | --- |

6.

își exprimă acordul cu privire la formulările incluse la alineatele 3 și 15 ale Concluziilor Consiliului din 4 decembrie 2009, cu privire la responsabilitatea comună pentru îmbunătățirea cadrului de reglementare, precum și la acordarea unei mai mari responsabilități tuturor organelor și persoanelor implicate în acest proces;

| 7. | ia act de participarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor la discuțiile privind îmbunătățirea cadrului de reglementare și reducerea sarcinii administrative și se așteaptă la o cooperare fructuoasă în acest domeniu; |
| --- | --- |

7.

ia act de participarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor la discuțiile privind îmbunătățirea cadrului de reglementare și reducerea sarcinii administrative și se așteaptă la o cooperare fructuoasă în acest domeniu;

| 8. | consideră că îmbunătățirea cooperării interinstituționale în acest vast domeniu necesită o revizuire a acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003; atrage atenția, în acest sens, asupra alineatelor care prezintă importanță pentru această chestiune din rezoluția sa din 9 februarie 2010 referitoare la acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie, în special asupra angajamentului comun al celor două instituții de a se pune de acord cu privire la modificările-cheie, ca pregătire pentru viitoarele negocieri cu Consiliul de Miniștri privind adaptarea Acordului interinstiuțional pentru o mai bună legiferare la noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

8.

consideră că îmbunătățirea cooperării interinstituționale în acest vast domeniu necesită o revizuire a acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003; atrage atenția, în acest sens, asupra alineatelor care prezintă importanță pentru această chestiune din rezoluția sa din 9 februarie 2010 referitoare la acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie, în special asupra angajamentului comun al celor două instituții de a se pune de acord cu privire la modificările-cheie, ca pregătire pentru viitoarele negocieri cu Consiliul de Miniștri privind adaptarea Acordului interinstiuțional pentru o mai bună legiferare la noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona;

| 9. | îndeamnă Comisia, în temeiul acordului politic aflat la baza Rezoluției din 9 februarie 2010 privind un acord-cadru între Parlamentul European și Comisie, să depună toate eforturile, astfel încât Parlamentul și Consiliul să beneficieze de un tratament egal în cadrul procesului legislativ, aplicând, astfel, principiul egalității de tratament dintre Parlament și Consiliu stabilit în Tratatul de la Lisabona, în special în ceea ce privește informarea simultană și cuprinzătoare a ambelor instituții cu privire la toate evenimentele și evoluțiile care influențează procesul legislativ și asigurând acestora accesul egal la reuniuni și la propuneri sau alte informații; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia, în temeiul acordului politic aflat la baza Rezoluției din 9 februarie 2010 privind un acord-cadru între Parlamentul European și Comisie, să depună toate eforturile, astfel încât Parlamentul și Consiliul să beneficieze de un tratament egal în cadrul procesului legislativ, aplicând, astfel, principiul egalității de tratament dintre Parlament și Consiliu stabilit în Tratatul de la Lisabona, în special în ceea ce privește informarea simultană și cuprinzătoare a ambelor instituții cu privire la toate evenimentele și evoluțiile care influențează procesul legislativ și asigurând acestora accesul egal la reuniuni și la propuneri sau alte informații;

| 10. | subliniază faptul că procesul de simplificare a legislației nu trebuie să ducă la reducerea standardelor conținute în legislația existentă, motiv pentru care consultările cu toate părțile implicate, inclusiv partenerii sociali, trebuie să constituie o parte integrantă a acestui proces; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că procesul de simplificare a legislației nu trebuie să ducă la reducerea standardelor conținute în legislația existentă, motiv pentru care consultările cu toate părțile implicate, inclusiv partenerii sociali, trebuie să constituie o parte integrantă a acestui proces;

| 11. | salută implicarea mai activă a parlamentelor naționale în procesul legislativ european, în special în procesul de verificare a conformității propunerilor legislative cu principiul subsidiarității; subliniază necesitatea respectării termenului de opt săptămâni pentru predarea avizelor lor prin intermediul parlamentelor naționale; |
| --- | --- |

11.

salută implicarea mai activă a parlamentelor naționale în procesul legislativ european, în special în procesul de verificare a conformității propunerilor legislative cu principiul subsidiarității; subliniază necesitatea respectării termenului de opt săptămâni pentru predarea avizelor lor prin intermediul parlamentelor naționale;

| 12. | salută activitățile Comisiei care vizează asigurarea unui schimb de informații eficient între parlamentele naționale și informarea Parlamentului și a Consiliului cu privire la acest lucru; încurajează parlamentele naționale să facă o distincție clară între avizele care se referă la principiile subsidiarității și cele care au la bază propunerile Comisiei; |
| --- | --- |

12.

salută activitățile Comisiei care vizează asigurarea unui schimb de informații eficient între parlamentele naționale și informarea Parlamentului și a Consiliului cu privire la acest lucru; încurajează parlamentele naționale să facă o distincție clară între avizele care se referă la principiile subsidiarității și cele care au la bază propunerile Comisiei;

Evaluarea impactului

| 13. | subliniază responsabilitatea fundamentală a Comisiei în ceea ce privește evaluările impactului; solicită dezvoltarea unor mecanisme de garantare a independenței și credibilității analizelor efectuate; se angajează, în același timp, să efectueze în continuare evaluările impactului propriilor modificări esențiale aduse, care sunt introduse în propunerile Comisiei; |
| --- | --- |

13.

subliniază responsabilitatea fundamentală a Comisiei în ceea ce privește evaluările impactului; solicită dezvoltarea unor mecanisme de garantare a independenței și credibilității analizelor efectuate; se angajează, în același timp, să efectueze în continuare evaluările impactului propriilor modificări esențiale aduse, care sunt introduse în propunerile Comisiei;

| 14. | în acest scop, invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului, în mod sistematic, un rezumat de două până la patru pagini a evaluării impactului, însoțit de evaluarea completă a impactului în momentul în care prezintă propunerea legislativă; |
| --- | --- |

14.

în acest scop, invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului, în mod sistematic, un rezumat de două până la patru pagini a evaluării impactului, însoțit de evaluarea completă a impactului în momentul în care prezintă propunerea legislativă;

| 15. | încurajează toate comisiile Parlamentului ca, înainte de toate discuțiile privind o propunere legislativă, să procedeze la un schimb de opinii cu Comisia referitor la evaluarea impactului; |
| --- | --- |

15.

încurajează toate comisiile Parlamentului ca, înainte de toate discuțiile privind o propunere legislativă, să procedeze la un schimb de opinii cu Comisia referitor la evaluarea impactului;

| 16. | recunoaște, pe baza experiențelor anterioare, necesitatea unei revizuiri a abordării comune interinstituționale a evaluării impactului și încurajează toate instituțiile să-și îndeplinească angajamentele privind evaluările impactului; atrage atenția asupra concluziilor documentului de lucru al Conferinței președinților de comisie cu privire la această temă; încurajează inițiativele comisiilor Parlamentului de a invita Comisia să prezinte toate evaluările impactului, astfel încât acestea să poată fi verificate în întregime de comisiile competente, la început și înainte de primul schimb de opinii; |
| --- | --- |

16.

recunoaște, pe baza experiențelor anterioare, necesitatea unei revizuiri a abordării comune interinstituționale a evaluării impactului și încurajează toate instituțiile să-și îndeplinească angajamentele privind evaluările impactului; atrage atenția asupra concluziilor documentului de lucru al Conferinței președinților de comisie cu privire la această temă; încurajează inițiativele comisiilor Parlamentului de a invita Comisia să prezinte toate evaluările impactului, astfel încât acestea să poată fi verificate în întregime de comisiile competente, la început și înainte de primul schimb de opinii;

| 17. | reamintește, totodată, Comisiei faptul că toate noile propuneri ar trebui evaluate ținându-se seama de toate consecințele, în conformitate cu principiul unei abordări integrate, care impune o analiză a tuturor efectelor economice, sociale și ecologice; |
| --- | --- |

17.

reamintește, totodată, Comisiei faptul că toate noile propuneri ar trebui evaluate ținându-se seama de toate consecințele, în conformitate cu principiul unei abordări integrate, care impune o analiză a tuturor efectelor economice, sociale și ecologice;

| 18. | subliniază, în special, necesitatea analizării urmărilor sociale ale propunerilor legislative, inclusiv a efectelor acestora asupra pieței europene a muncii, precum și asupra nivelului de viață; evidențiază, încă o dată, necesitatea analizării cu atenție a urmărilor legislației asupra mediului de afaceri; |
| --- | --- |

18.

subliniază, în special, necesitatea analizării urmărilor sociale ale propunerilor legislative, inclusiv a efectelor acestora asupra pieței europene a muncii, precum și asupra nivelului de viață; evidențiază, încă o dată, necesitatea analizării cu atenție a urmărilor legislației asupra mediului de afaceri;

| 19. | încurajează Comisia să efectueze evaluări ale impactului pentru toate propunerile care reduc povara administrativă, ceea ce permite realizarea unei analize a eventualelor efecte secundare ale acestor propuneri; |
| --- | --- |

19.

încurajează Comisia să efectueze evaluări ale impactului pentru toate propunerile care reduc povara administrativă, ceea ce permite realizarea unei analize a eventualelor efecte secundare ale acestor propuneri;

| 20. | reamintește că Comisia trebuie să efectueze sistematic consultări cu toate părțile interesate, inclusiv cu întreprinderile mici și mijlocii, în vederea realizării unei evaluări obiective a impactului; recunoaște necesitatea unei mai bune informări a părților interesate cu privire la posibilitatea participării la consultări și solicită prelungirea duratei de consultări, limitată în prezent la opt săptămâni; invită Comisia să pregătească și să publice o listă clară a evaluărilor impactului planificate pentru anul următor, pentru a permite părților implicate să se pregătească în mod adecvat în acest scop; |
| --- | --- |

20.

reamintește că Comisia trebuie să efectueze sistematic consultări cu toate părțile interesate, inclusiv cu întreprinderile mici și mijlocii, în vederea realizării unei evaluări obiective a impactului; recunoaște necesitatea unei mai bune informări a părților interesate cu privire la posibilitatea participării la consultări și solicită prelungirea duratei de consultări, limitată în prezent la opt săptămâni; invită Comisia să pregătească și să publice o listă clară a evaluărilor impactului planificate pentru anul următor, pentru a permite părților implicate să se pregătească în mod adecvat în acest scop;

| 21. | consideră că evaluările obiective ale impactului sunt un instrument extrem de important pentru evaluarea propunerilor Comisiei și prin urmare, solicită controlul efectuării evaluărilor impactului de către un organism independent care ar trebui, cu toate acestea, să răspundă în fața Parlamentului; |
| --- | --- |

21.

consideră că evaluările obiective ale impactului sunt un instrument extrem de important pentru evaluarea propunerilor Comisiei și prin urmare, solicită controlul efectuării evaluărilor impactului de către un organism independent care ar trebui, cu toate acestea, să răspundă în fața Parlamentului;

| 22. | subliniază faptul că calitatea evaluărilor impactului trebuie supusă unui control permanent; ia act de avizul consiliului privind evaluările impactului și îmbunătățirea generală a calității; constată că consiliul aplică criterii de evaluare mai stricte; constată, în același timp, că procentajul ridicat al evaluărilor impactului (peste 30 %) care au fost inițial refuzate de consiliu reprezintă o dovadă a necesității ca serviciile corespunzătoare ale Comisiei să continue să-și îmbunătățească calitatea; solicită creșterea numărului de angajați ai consiliului; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că calitatea evaluărilor impactului trebuie supusă unui control permanent; ia act de avizul consiliului privind evaluările impactului și îmbunătățirea generală a calității; constată că consiliul aplică criterii de evaluare mai stricte; constată, în același timp, că procentajul ridicat al evaluărilor impactului (peste 30 %) care au fost inițial refuzate de consiliu reprezintă o dovadă a necesității ca serviciile corespunzătoare ale Comisiei să continue să-și îmbunătățească calitatea; solicită creșterea numărului de angajați ai consiliului;

| 23. | salută noile orientări ale Comisiei referitoare la efectuarea de evaluări ale impactului și, în special, includerea unui ansamblu de întrebări referitoare la principiul subsidiarității și al proporționalității; se așteaptă ca noile orientări să ducă la o ameliorare semnificativă a procesului de realizare a evaluărilor impactului și, prin aceasta, la o îmbunătățire a calității propunerilor legislative; |
| --- | --- |

23.

salută noile orientări ale Comisiei referitoare la efectuarea de evaluări ale impactului și, în special, includerea unui ansamblu de întrebări referitoare la principiul subsidiarității și al proporționalității; se așteaptă ca noile orientări să ducă la o ameliorare semnificativă a procesului de realizare a evaluărilor impactului și, prin aceasta, la o îmbunătățire a calității propunerilor legislative;

| 24. | salută, în special, faptul că noile orientări ale Comisiei referitoare la efectuarea de evaluări ale impactului prevăd o analiză a impactului legislației următoare și a inițiativelor administrative asupra IMM-urilor (testul IMM) și luarea în considerare a rezultatelor acestei analize la elaborarea propunerilor; subliniază faptul că aplicarea sistematică a testului IMM în evaluarea impactului efectuată de Comisie este un element important în aplicarea Legii privind micile întreprinderi, contribuind astfel la un mediu de reglementare favorabil IMM-urilor; invită statele membre să aplice testul IMM la nivel național; |
| --- | --- |

24.

salută, în special, faptul că noile orientări ale Comisiei referitoare la efectuarea de evaluări ale impactului prevăd o analiză a impactului legislației următoare și a inițiativelor administrative asupra IMM-urilor (testul IMM) și luarea în considerare a rezultatelor acestei analize la elaborarea propunerilor; subliniază faptul că aplicarea sistematică a testului IMM în evaluarea impactului efectuată de Comisie este un element important în aplicarea Legii privind micile întreprinderi, contribuind astfel la un mediu de reglementare favorabil IMM-urilor; invită statele membre să aplice testul IMM la nivel național;

| 25. | invită Comisia să prezinte mai clar agenda „reglementării inteligente”, descrisă în cadrul orientărilor politice ale dlui Barroso, Președintele Comisiei, în special în ceea ce privește intensificarea eforturilor în privința evaluărilor retroactive, precum și să includă în această agendă indicatori cantitativi, în special cei legați de intenția de a reduce povara administrativă; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să prezinte mai clar agenda „reglementării inteligente”, descrisă în cadrul orientărilor politice ale dlui Barroso, Președintele Comisiei, în special în ceea ce privește intensificarea eforturilor în privința evaluărilor retroactive, precum și să includă în această agendă indicatori cantitativi, în special cei legați de intenția de a reduce povara administrativă;

| 26. | invită Comisia să efectueze evaluări sistematice retroactive ale legislației adoptate pentru a verifica, printre altele, în măsura posibilului, corectitudinea evaluărilor relevante ale impactului; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să efectueze evaluări sistematice retroactive ale legislației adoptate pentru a verifica, printre altele, în măsura posibilului, corectitudinea evaluărilor relevante ale impactului;

| 27. | ia act de inițiativa Curții de Conturi privind verificarea sistemului evaluărilor impactului și așteaptă cu interes rezultatele acesteia; |
| --- | --- |

27.

ia act de inițiativa Curții de Conturi privind verificarea sistemului evaluărilor impactului și așteaptă cu interes rezultatele acesteia;

Reducerea sarcinii administrative

| 28. | subliniază importanța reducerii costurilor întreprinderilor din Uniunea Europeană, pentru a le permite acestora să-și desfășoare activitatea în mod mai eficient în condiții economice dificile și să fie competitive la nivel mondial; evidențiază necesitatea simplificării procedurilor administrative publice; subliniază că reducerea sarcinii administrative trebuie să se concentreze pe cerințele privind informațiile nenecesare și, ca atare, sprijină pe deplin principiul „o singură dată” stabilit în Legea privind micile întreprinderi; subliniază faptul că reducerea sarcinii administrative pentru întreprinderi nu trebuie să aibă nicio consecință negativă din punct de vedere social sau al mediului; |
| --- | --- |

28.

subliniază importanța reducerii costurilor întreprinderilor din Uniunea Europeană, pentru a le permite acestora să-și desfășoare activitatea în mod mai eficient în condiții economice dificile și să fie competitive la nivel mondial; evidențiază necesitatea simplificării procedurilor administrative publice; subliniază că reducerea sarcinii administrative trebuie să se concentreze pe cerințele privind informațiile nenecesare și, ca atare, sprijină pe deplin principiul „o singură dată” stabilit în Legea privind micile întreprinderi; subliniază faptul că reducerea sarcinii administrative pentru întreprinderi nu trebuie să aibă nicio consecință negativă din punct de vedere social sau al mediului;

| 29. | salută rezultatele activității de până acum a Comisiei sub forma elaborării de propuneri, care, după adoptarea lor, înlesnesc reducerea sarcinii administrative cu până la 33 % până în 2012, fapt care depășește obligația anterioară de reducere cu 25 %; constată că economiile astfel realizate ar putea depăși 40 miliarde de euro (5); |
| --- | --- |

29.

salută rezultatele activității de până acum a Comisiei sub forma elaborării de propuneri, care, după adoptarea lor, înlesnesc reducerea sarcinii administrative cu până la 33 % până în 2012, fapt care depășește obligația anterioară de reducere cu 25 %; constată că economiile astfel realizate ar putea depăși 40 miliarde de euro (5);

| 30. | atrage atenția în mod special asupra progresului înregistrat în cadrul activității privind propunerile Comisiei, care oferă cel mai mare potențial de realizare de economii (de exemplu, scutirea microîntreprinderilor de la cerințele impuse de Uniune privind raportarea financiară, precum și modificarea directivei privind TVA, pentru a facilita facturarea electronică); invită statele membre să coopereze în mod constructiv în cadrul Consiliului și să asigure transpunerea legislației adoptate în legislația națională; |
| --- | --- |

30.

atrage atenția în mod special asupra progresului înregistrat în cadrul activității privind propunerile Comisiei, care oferă cel mai mare potențial de realizare de economii (de exemplu, scutirea microîntreprinderilor de la cerințele impuse de Uniune privind raportarea financiară, precum și modificarea directivei privind TVA, pentru a facilita facturarea electronică); invită statele membre să coopereze în mod constructiv în cadrul Consiliului și să asigure transpunerea legislației adoptate în legislația națională;

| 31. | constată că programul de referință pentru calcularea sarcinii administrative s-a dovedit a fi o metodă utilă, dar costisitoare; încurajează Comisia să ia în considerare metode alternative pentru calcularea sarcinii administrative, ca, de exemplu, consultări cu părțile participante, ceea ce ar înlesni, în cazuri concrete, înlăturarea rapidă a acestei sarcini; |
| --- | --- |

31.

constată că programul de referință pentru calcularea sarcinii administrative s-a dovedit a fi o metodă utilă, dar costisitoare; încurajează Comisia să ia în considerare metode alternative pentru calcularea sarcinii administrative, ca, de exemplu, consultări cu părțile participante, ceea ce ar înlesni, în cazuri concrete, înlăturarea rapidă a acestei sarcini;

| 32. | subliniază faptul că modelul costului standard pentru măsurarea sarcinii administrative nu a fost evaluat în mod independent; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că modelul costului standard pentru măsurarea sarcinii administrative nu a fost evaluat în mod independent;

| 33. | menționează, în același timp, numărul relativ redus de propuneri (148 în 2008), care au fost făcute online prin intermediul unei pagini de internet speciale; constată că Comisia trebuie să informeze cu privire la posibilitatea acordată celor afectați de a atrage atenția asupra costurilor administrative exagerate, care decurg din dreptul european sau din cel național; |
| --- | --- |

33.

menționează, în același timp, numărul relativ redus de propuneri (148 în 2008), care au fost făcute online prin intermediul unei pagini de internet speciale; constată că Comisia trebuie să informeze cu privire la posibilitatea acordată celor afectați de a atrage atenția asupra costurilor administrative exagerate, care decurg din dreptul european sau din cel național;

| 34. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei conform căruia mijloacele electronice de comunicare reprezintă un instrument excelent de reducere a sarcinii administrative și încurajează Comisia să pună în aplicare ideile prezentate în comunicarea „e-Comisie 2006-2010”, precum și ale strategiei i2010, care vizează modernizarea administrației europene; |
| --- | --- |

34.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei conform căruia mijloacele electronice de comunicare reprezintă un instrument excelent de reducere a sarcinii administrative și încurajează Comisia să pună în aplicare ideile prezentate în comunicarea „e-Comisie 2006-2010”, precum și ale strategiei i2010, care vizează modernizarea administrației europene;

| 35. | încurajează Comisia să continue punerea în aplicare a măsurilor incluse în planurile sectoriale în scopul reducerii sarcinii administrative; se angajează să examineze în mod rapid propunerile legislative respective; |
| --- | --- |

35.

încurajează Comisia să continue punerea în aplicare a măsurilor incluse în planurile sectoriale în scopul reducerii sarcinii administrative; se angajează să examineze în mod rapid propunerile legislative respective;

| 36. | ia act de contribuția pozitivă a Grupului la nivel înalt al părților interesate independente în domeniul sarcinii administrative la programul de reducere a acestei sarcini, lansat de Comisia Europeană; subliniază, totuși, că grupul ar trebui să aibă o componență mai echilibrată prin includerea mai multor experți care să reprezinte societatea civilă și a unor experți din alte state membre; solicită prelungirea până în 2013 a mandatului acestui grup lărgit; |
| --- | --- |

36.

ia act de contribuția pozitivă a Grupului la nivel înalt al părților interesate independente în domeniul sarcinii administrative la programul de reducere a acestei sarcini, lansat de Comisia Europeană; subliniază, totuși, că grupul ar trebui să aibă o componență mai echilibrată prin includerea mai multor experți care să reprezinte societatea civilă și a unor experți din alte state membre; solicită prelungirea până în 2013 a mandatului acestui grup lărgit;

| 37. | atrage atenția asupra faptului că cetățenii nu sunt în măsură să deosebească sarcina administrativă care derivă din dreptul european de cea care este impusă în temeiul legislației naționale, precum și că sarcina administrativă națională contribuie la conturarea unei imagini negative a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

37.

atrage atenția asupra faptului că cetățenii nu sunt în măsură să deosebească sarcina administrativă care derivă din dreptul european de cea care este impusă în temeiul legislației naționale, precum și că sarcina administrativă națională contribuie la conturarea unei imagini negative a Uniunii Europene;

| 38. | atrage atenția asupra faptului că, pentru ca programul de reducere a sarcinii administrative să constituie un succes, este necesară o cooperare activă între Comisie și statele membre, pentru a evita diferențele de interpretare și reglementarea excesivă; |
| --- | --- |

38.

atrage atenția asupra faptului că, pentru ca programul de reducere a sarcinii administrative să constituie un succes, este necesară o cooperare activă între Comisie și statele membre, pentru a evita diferențele de interpretare și reglementarea excesivă;

| 39. | invită statele membre să depună eforturi în mod consecvent în vederea realizării obiectivelor naționale stabilite de acestea în vederea reducerii sarcinii administrative și se așteaptă la o cooperare fructuoasă cu parlamentele naționale în acest domeniu; |
| --- | --- |

39.

invită statele membre să depună eforturi în mod consecvent în vederea realizării obiectivelor naționale stabilite de acestea în vederea reducerii sarcinii administrative și se așteaptă la o cooperare fructuoasă cu parlamentele naționale în acest domeniu;

| 40. | încurajează Comisia să prelungească Programul de acțiune pentru reducerea sarcinii administrative în UE la noi domenii prioritare și alte acte legislative, pe baza consultării părților interesate afectate și a evaluării ex-post a legislației existente; invită Comisia să continue acest Program de acțiune și după 2012; |
| --- | --- |

40.

încurajează Comisia să prelungească Programul de acțiune pentru reducerea sarcinii administrative în UE la noi domenii prioritare și alte acte legislative, pe baza consultării părților interesate afectate și a evaluării ex-post a legislației existente; invită Comisia să continue acest Program de acțiune și după 2012;

Observații instituționale și procedurale

| 41. | salută eforturile de până acum ale Comisiei vizând identificarea și elaborarea de propuneri de simplificare și codificare a legislației europene; reamintește necesitatea unei bune cooperări interinstituționale în acest domeniu, în special atunci când Comisia retrage propuneri legislative considerate drept inutile; |
| --- | --- |

41.

salută eforturile de până acum ale Comisiei vizând identificarea și elaborarea de propuneri de simplificare și codificare a legislației europene; reamintește necesitatea unei bune cooperări interinstituționale în acest domeniu, în special atunci când Comisia retrage propuneri legislative considerate drept inutile;

| 42. | invită Comisia să continue codificarea actelor legislative, precum să și prezinte raportul anunțat pentru 2009, care descrie rezultatele întregului program de codificare a legislației (6); |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să continue codificarea actelor legislative, precum să și prezinte raportul anunțat pentru 2009, care descrie rezultatele întregului program de codificare a legislației (6);

| 43. | subliniază faptul că o modificare a legislației în vigoare trebuie să aibă loc întotdeauna sub forma unei reformări; recunoaște și, în același timp, apreciază drepturile care revin Comisiei în cadrul procesului legislativ; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că o modificare a legislației în vigoare trebuie să aibă loc întotdeauna sub forma unei reformări; recunoaște și, în același timp, apreciază drepturile care revin Comisiei în cadrul procesului legislativ;

| 44. | reamintește că restul inițiativelor pentru simplificarea legislației intră sub incidența procedurii legislative ordinare și a termenelor respective în vigoare; asigură, în acest sens, că depune toate eforturile necesare pentru a examina propunerile Comisiei în cel mai scurt timp posibil; |
| --- | --- |

44.

reamintește că restul inițiativelor pentru simplificarea legislației intră sub incidența procedurii legislative ordinare și a termenelor respective în vigoare; asigură, în acest sens, că depune toate eforturile necesare pentru a examina propunerile Comisiei în cel mai scurt timp posibil;

| 45. | atrage atenția asupra faptului că TFUE (7), exclude în mod clar adoptarea, de către Parlament și Consiliu, de acte legislative care nu sunt prevăzute în dispozițiile tratatului referitoare la respectivele domenii; |
| --- | --- |

45.

atrage atenția asupra faptului că TFUE (7), exclude în mod clar adoptarea, de către Parlament și Consiliu, de acte legislative care nu sunt prevăzute în dispozițiile tratatului referitoare la respectivele domenii;

| 46. | avertizează asupra posibilității de a se renunța la procedura legislativă în favoarea autoreglementării, coreglementării sau altor măsuri fără caracter legislativ; consideră că, în fiecare caz, trebuie analizate cu atenție consecințele unei astfel de decizii, respectând, în același timp, dispozițiile tratatului și rolul fiecărei instituții; |
| --- | --- |

46.

avertizează asupra posibilității de a se renunța la procedura legislativă în favoarea autoreglementării, coreglementării sau altor măsuri fără caracter legislativ; consideră că, în fiecare caz, trebuie analizate cu atenție consecințele unei astfel de decizii, respectând, în același timp, dispozițiile tratatului și rolul fiecărei instituții;

| 47. | reamintește, totodată, că instrumentele juridice fără caracter obligatoriu trebuie utilizate cu maximă prudență și în cazuri justificate, fără a aduce prejudicii siguranței juridice și clarității legislației în vigoare și după consultarea Parlamentului, așa cum s-a subliniat în rezoluția sa referitoare la un Acord-cadru revizuit; |
| --- | --- |

47.

reamintește, totodată, că instrumentele juridice fără caracter obligatoriu trebuie utilizate cu maximă prudență și în cazuri justificate, fără a aduce prejudicii siguranței juridice și clarității legislației în vigoare și după consultarea Parlamentului, așa cum s-a subliniat în rezoluția sa referitoare la un Acord-cadru revizuit;

| 48. | ia act cu satisfacție de schimbul îmbunătățit de informații și documente în legătură cu actele de implementare (comitologie) și, în special, funcționarea noii proceduri de reglementare cu control; își exprimă speranța că trecerea la noul sistem introdus de Tratatul de la Lisabona va avea loc în mod eficient și fără întârzieri inutile; |
| --- | --- |

48.

ia act cu satisfacție de schimbul îmbunătățit de informații și documente în legătură cu actele de implementare (comitologie) și, în special, funcționarea noii proceduri de reglementare cu control; își exprimă speranța că trecerea la noul sistem introdus de Tratatul de la Lisabona va avea loc în mod eficient și fără întârzieri inutile;

| 49. | evidențiază, în plus, o serie de modificări instituționale introduse de Tratatul de la Lisabona, care vor avea consecințe asupra procesului de legiferare în Uniunea Europeană; subliniază, în special, importanța inițiativei cetățenești europene, care poate deveni un element esențial în dezbaterea publică europeană și salută propunerea de regulament a Comisiei în acest domeniu; subliniază necesitatea unei cooperări strânse între Parlament și Comisie pentru a crea un instrument eficient și inteligibil, prevăzut cu criterii clare de admisibilitate, care vor fi în conformitate cu bunele practici ale procesului legislativ al UE; |
| --- | --- |

49.

evidențiază, în plus, o serie de modificări instituționale introduse de Tratatul de la Lisabona, care vor avea consecințe asupra procesului de legiferare în Uniunea Europeană; subliniază, în special, importanța inițiativei cetățenești europene, care poate deveni un element esențial în dezbaterea publică europeană și salută propunerea de regulament a Comisiei în acest domeniu; subliniază necesitatea unei cooperări strânse între Parlament și Comisie pentru a crea un instrument eficient și inteligibil, prevăzut cu criterii clare de admisibilitate, care vor fi în conformitate cu bunele practici ale procesului legislativ al UE;

| 50. | sprijină propunerea Comisiei de a examina admisibilitatea unei inițiative cetățenești propuse ex-ante deja în momentul obținerii unei treimi din declarațiile de sprijin necesare, pentru a nu dezamăgi cetățenii în cazul unor inițiative care sunt declarate inadmisibile; |
| --- | --- |

50.

sprijină propunerea Comisiei de a examina admisibilitatea unei inițiative cetățenești propuse ex-ante deja în momentul obținerii unei treimi din declarațiile de sprijin necesare, pentru a nu dezamăgi cetățenii în cazul unor inițiative care sunt declarate inadmisibile;

| 51. | invită Comisia să-și definească nu numai termenul limită pentru examinarea unei inițiative prezentate oficial, dar și termenul limită pentru a prezenta ea însăși o propunere legislativă în cazul în care inițiativa este admisibilă; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să-și definească nu numai termenul limită pentru examinarea unei inițiative prezentate oficial, dar și termenul limită pentru a prezenta ea însăși o propunere legislativă în cazul în care inițiativa este admisibilă;

| 52. | îndeamnă Comisia să se angajeze să respecte termenele în care va răspunde cerințelor Parlamentului, în temeiul articolului 225 din TFUE, cu referire specifică la angajamentul luat în cadrul acordului-cadru de a elabora un raport privind acțiunile întreprinse în urma solicitărilor de inițiative legislative în primele trei luni de după adoptarea unui raport de inițiativă legislativă și de a prezenta o propunere legislativă în termen de cel mult un an; |
| --- | --- |

52.

îndeamnă Comisia să se angajeze să respecte termenele în care va răspunde cerințelor Parlamentului, în temeiul articolului 225 din TFUE, cu referire specifică la angajamentul luat în cadrul acordului-cadru de a elabora un raport privind acțiunile întreprinse în urma solicitărilor de inițiative legislative în primele trei luni de după adoptarea unui raport de inițiativă legislativă și de a prezenta o propunere legislativă în termen de cel mult un an;

| 53. | invită Comisia, în contextul rezoluțiilor Parlamentului de până acum referitoare la monitorizarea punerii în aplicare a legislației Uniunii de către Comisie, să facă uz pe deplin de drepturile care îi sunt conferite de articolele 258 și 260 din TFUE, în special în ce privește absența notificării cu privire la măsurile de transpunere a directivelor de către statele membre; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia, în contextul rezoluțiilor Parlamentului de până acum referitoare la monitorizarea punerii în aplicare a legislației Uniunii de către Comisie, să facă uz pe deplin de drepturile care îi sunt conferite de articolele 258 și 260 din TFUE, în special în ce privește absența notificării cu privire la măsurile de transpunere a directivelor de către statele membre;

| 54. | subliniază faptul că problema unei mai bune legiferări este direct legată de problema monitorizării aplicării legislației Uniunii Europene; |
| --- | --- |

54.

subliniază faptul că problema unei mai bune legiferări este direct legată de problema monitorizării aplicării legislației Uniunii Europene;

| 55. | urmărește îndeaproape aplicarea proiectului pilot pentru această monitorizare; este preocupat de faptul că metoda propusă pentru examinarea reclamațiilor ar putea duce la crearea unei dependențe excesive a Comisiei de statele membre; |
| --- | --- |

55.

urmărește îndeaproape aplicarea proiectului pilot pentru această monitorizare; este preocupat de faptul că metoda propusă pentru examinarea reclamațiilor ar putea duce la crearea unei dependențe excesive a Comisiei de statele membre;

*

* *

| 56. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

56.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO C 321, 31.12.2003, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0009.

(3)  JO C 15 E, 21.1.2010, p. 16.

(4)  JO C 15 E, 21.1.2010, p. 21 și JO C 184 E, 8.7.2010, p. 114.

(5)  A se vedea pagina 6 din Programul de acțiune pentru reducerea sarcinii administrative în UE. Planuri de reducere sectorială și acțiuni pentru 2009 (COM(2009)0544).

(6)  A se vedea punctul 5 din cel de-al treilea raport de activitate privind strategia de simplificare a cadrului legislativ (COM(2009)0017.

(7)  Articolul 296 alineatul (3) din TFUE.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/73

---

Joi, 9 septembrie 2010Situația populației rome în Europa

P7_TA(2010)0312

Rezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la situația romilor și la libera circulație în Uniunea Europeană

2011/C 308 E/12

Parlamentul European,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 8, 20, 21, 19, 24, 25, 35 și 45,

având în vedere legislația internațională în materie de drepturile omului, în special Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului,

având în vedere convențiile europene privind apărarea drepturilor și libertăților fundamentale ale omului, în special Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului, Carta socială europeană și recomandările aferente ale Comitetului european pentru drepturile sociale, precum și Convenția-cadru a Consiliului Europei privind protecția minorităților naționale,

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în care sunt prevăzute drepturile fundamentale și principiile pe care se întemeiază Uniunea Europeană, inclusiv principiile nediscriminării și liberei circulații,

având în vedere articolele 8, 9, 10, 16, 18, 19, 20, 21, 151, 153 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2005 referitoare la situația romilor din Uniunea Europeană (1), Rezoluția sa din 1 iunie 2006 referitoare la situația femeilor rome din Uniunea Europeană (2), Rezoluția sa din 15 noiembrie 2007 referitoare la aplicarea Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (3), Rezoluția sa din 31 ianuarie 2008 privind o strategie europeană privind romii (4), Rezoluția sa din 10 iulie 2008 referitoare la recensământul persoanelor de etnie romă din Italia pe criteriul apartenenței etnice (5), Rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la situația socială a romilor și îmbunătățirea accesului acestora pe piața muncii din UE (6) și Rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la al doilea Summit european privind romii (7),

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (8), Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (9), Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (10), Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (11) și Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (12),

având în vedere rapoartele privind romii, rasismul și xenofobia în statele membre ale UE în 2009, publicate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale (13), precum și rapoartele Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, Thomas Hammarberg,

având în vedere concluziile Consiliului European din decembrie 2007 și iunie 2008, concluziile Consiliului Afaceri Generale din decembrie 2008 și concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori cu privire la incluziunea romilor, adoptate la Luxemburg la 8 iunie 2009,

având în vedere proclamarea în 2005 a Deceniului pentru integrarea romilor și crearea Fondului de educație pentru romi de către mai multe state membre ale UE, țări candidate și alte țări care beneficiază de o prezență importantă a instituțiilor Uniunii Europene,

având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2006 privind imigrația femeilor: rolul și locul femeilor imigrante în Uniunea Europeană (14),

având în vedere concluziile primului summit european privind romii (Bruxelles, 16 septembrie 2008) și cel de-al doilea summit european privind romii (Cordoba, 8 aprilie 2010),

având în vedere viitorul raport al Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne referitor la strategia UE pentru integrarea romilor, care se va publica la sfârșitul anului 2010,

având în vedere recomandările Comitetului ONU pentru eliminarea discriminării rasiale făcute în cadrul celei de-a 77-a sesiuni (2-27 august 2010),

având în vedere Raportul Consiliului Europei intitulat al 4-lea Raport ECRI privind Franța, publicat la 15 iunie 2010,

având în vedere cele zece principii comune de bază privind integrarea romilor,

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană se bazează pe principiile consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE și în tratatele UE, printre care se numără principiul nediscriminării, drepturile specifice pe care le implică cetățenia europeană și dreptul la protecția datelor personale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană se bazează pe principiile consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE și în tratatele UE, printre care se numără principiul nediscriminării, drepturile specifice pe care le implică cetățenia europeană și dreptul la protecția datelor personale;

| B. | întrucât aceste principii sunt aplicate prin intermediul directivelor menționate anterior 2000/43/CE, 2000/78/CE, 2004/38/CE și 95/46/CE; |
| --- | --- |

B.

întrucât aceste principii sunt aplicate prin intermediul directivelor menționate anterior 2000/43/CE, 2000/78/CE, 2004/38/CE și 95/46/CE;

| C. | întrucât 10-12 milioane de romi europeni sunt supuși în continuare unor discriminări sistematice grave în ceea ce privește educația (în special segregarea), locuințele (în special evacuările forțate și condițiile de viață sub standarde, adesea în ghetouri), încadrarea în muncă (în special o rată de încadrare în muncă deosebit de scăzută) și accesul egal la sistemul de sănătate și la alte servicii publice și întrucât romii înregistrează un nivel uimitor de scăzut de participare politică; |
| --- | --- |

C.

întrucât 10-12 milioane de romi europeni sunt supuși în continuare unor discriminări sistematice grave în ceea ce privește educația (în special segregarea), locuințele (în special evacuările forțate și condițiile de viață sub standarde, adesea în ghetouri), încadrarea în muncă (în special o rată de încadrare în muncă deosebit de scăzută) și accesul egal la sistemul de sănătate și la alte servicii publice și întrucât romii înregistrează un nivel uimitor de scăzut de participare politică;

| D. | întrucât majoritatea romilor europeni au devenit cetățeni ai Uniunii Europene în urma extinderilor din 2004 și 2007 și, în consecință, ei și familiile lor beneficiază de dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât majoritatea romilor europeni au devenit cetățeni ai Uniunii Europene în urma extinderilor din 2004 și 2007 și, în consecință, ei și familiile lor beneficiază de dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre;

| E. | întrucât numeroase persoane și comunități de etnie romă care au decis să se stabilească într-un alt stat membru al UE decât cel de cetățenie se află într-o situație deosebit de vulnerabilă; |
| --- | --- |

E.

întrucât numeroase persoane și comunități de etnie romă care au decis să se stabilească într-un alt stat membru al UE decât cel de cetățenie se află într-o situație deosebit de vulnerabilă;

| F. | întrucât mai multe state membre au recurs la repatrierea și returnarea unor cetățeni de etnie romă, cel mai recent fiind exemplul Franței al cărei guvern fie a expulzat, fie a recurs la returnarea „voluntară” a sute de cetățeni ai UE de etnie romă în perioada martie-august 2010; |
| --- | --- |

F.

întrucât mai multe state membre au recurs la repatrierea și returnarea unor cetățeni de etnie romă, cel mai recent fiind exemplul Franței al cărei guvern fie a expulzat, fie a recurs la returnarea „voluntară” a sute de cetățeni ai UE de etnie romă în perioada martie-august 2010;

| G. | întrucât autoritățile franceze au invitat miniștrii de interne din Italia, Germania, Regatul Unit, Spania, Grecia, Canada și SUA și ulterior pe cel din Belgia, precum și reprezentanți ai Comisiei, la o reuniune la Paris în luna septembrie pentru a discuta chestiuni legate de imigrație și libera circulație care țin de competența UE, reuniune la care alte state membre nu au fost invitate și întrucât ministrul de interne al Italiei și-a anunțat intenția de a solicita adoptarea unor norme mai stricte la nivelul UE referitoare la imigrație și libera circulație, în special cu privire la cetățenii de etnie romă; |
| --- | --- |

G.

întrucât autoritățile franceze au invitat miniștrii de interne din Italia, Germania, Regatul Unit, Spania, Grecia, Canada și SUA și ulterior pe cel din Belgia, precum și reprezentanți ai Comisiei, la o reuniune la Paris în luna septembrie pentru a discuta chestiuni legate de imigrație și libera circulație care țin de competența UE, reuniune la care alte state membre nu au fost invitate și întrucât ministrul de interne al Italiei și-a anunțat intenția de a solicita adoptarea unor norme mai stricte la nivelul UE referitoare la imigrație și libera circulație, în special cu privire la cetățenii de etnie romă;

| H. | întrucât aceste acțiuni au fost însoțite de stigmatizarea romilor și generalizarea discursurilor politice antițigănești; |
| --- | --- |

H.

întrucât aceste acțiuni au fost însoțite de stigmatizarea romilor și generalizarea discursurilor politice antițigănești;

| I. | întrucât Tribunalul administrativ din Lille a confirmat o hotărâre judecătorească anterioară din 27 august 2010 prin respingerea ordinelor de expulzare emise împotriva a șapte cetățeni de etnie romă, pe motivul că autoritățile nu au dovedit că respectivii reprezintă „un pericol pentru ordinea publică”; |
| --- | --- |

I.

întrucât Tribunalul administrativ din Lille a confirmat o hotărâre judecătorească anterioară din 27 august 2010 prin respingerea ordinelor de expulzare emise împotriva a șapte cetățeni de etnie romă, pe motivul că autoritățile nu au dovedit că respectivii reprezintă „un pericol pentru ordinea publică”;

| J. | întrucât Parlamentul European a solicitat în mai multe rânduri Comisiei să elaboreze o strategie a UE privind romii care să promoveze principiile egalității de șanse și incluziunii sociale pe teritoriul Europei; |
| --- | --- |

J.

întrucât Parlamentul European a solicitat în mai multe rânduri Comisiei să elaboreze o strategie a UE privind romii care să promoveze principiile egalității de șanse și incluziunii sociale pe teritoriul Europei;

| K. | întrucât UE dispune de diferite instrumente care pot fi folosite pentru a combate excluderea romilor, cum ar fi noua posibilitate oferită prin fondurile structurale de a aloca până la 2 % din finanțarea totală disponibilă în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDER) pentru cheltuieli cu locuințele în favoarea comunităților marginalizate, posibilitate care va intra în vigoare în cursul lui 2010, sau opțiunile existente în cadrul Fondului social european; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE dispune de diferite instrumente care pot fi folosite pentru a combate excluderea romilor, cum ar fi noua posibilitate oferită prin fondurile structurale de a aloca până la 2 % din finanțarea totală disponibilă în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDER) pentru cheltuieli cu locuințele în favoarea comunităților marginalizate, posibilitate care va intra în vigoare în cursul lui 2010, sau opțiunile existente în cadrul Fondului social european;

| L. | întrucât progresele în ceea ce privește combaterea discriminării romilor prin garantarea drepturilor lor la educație, încadrare în muncă, sănătate, locuințe și libera circulație în statele membre au fost inegale și lente și întrucât romii ar trebui să fie mai bine reprezentați în structurile guvernamentale și în administrațiile publice din statele membre, |
| --- | --- |

L.

întrucât progresele în ceea ce privește combaterea discriminării romilor prin garantarea drepturilor lor la educație, încadrare în muncă, sănătate, locuințe și libera circulație în statele membre au fost inegale și lente și întrucât romii ar trebui să fie mai bine reprezentați în structurile guvernamentale și în administrațiile publice din statele membre,

| 1. | reamintește că Uniunea Europeană este, mai presus de toate, o comunitate bazată pe valori și principii care urmărește menținerea și promovarea unei societăți deschise și incluzive și a cetățeniei europene, în special prin interzicerea tuturor formelor de discriminare; |
| --- | --- |

1.

reamintește că Uniunea Europeană este, mai presus de toate, o comunitate bazată pe valori și principii care urmărește menținerea și promovarea unei societăți deschise și incluzive și a cetățeniei europene, în special prin interzicerea tuturor formelor de discriminare;

| 2. | subliniază dreptul tuturor cetățenilor UE și al familiilor lor la libera circulație și ședere în întreaga Uniune, un drept ce constituie unul dintre elementele fundamentale ale cetățeniei UE în sensul definiției din tratate și este aplicat prin intermediul Directivei 2004/38/CE, pe care trebuie să o aplice și să o respecte toate statele membre; |
| --- | --- |

2.

subliniază dreptul tuturor cetățenilor UE și al familiilor lor la libera circulație și ședere în întreaga Uniune, un drept ce constituie unul dintre elementele fundamentale ale cetățeniei UE în sensul definiției din tratate și este aplicat prin intermediul Directivei 2004/38/CE, pe care trebuie să o aplice și să o respecte toate statele membre;

| 3. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la măsurile luate de autoritățile franceze și de autoritățile altor state membre la adresa romilor și a nomazilor, măsuri ce prevăd expulzarea lor; îndeamnă autoritățile în cauză să suspende imediat orice expulzări ale romilor și invită totodată Comisia, Consiliul și statele membre să intervină cu solicitări similare; |
| --- | --- |

3.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la măsurile luate de autoritățile franceze și de autoritățile altor state membre la adresa romilor și a nomazilor, măsuri ce prevăd expulzarea lor; îndeamnă autoritățile în cauză să suspende imediat orice expulzări ale romilor și invită totodată Comisia, Consiliul și statele membre să intervină cu solicitări similare;

| 4. | subliniază că expulzările în masă sunt interzise de Cartea drepturilor fundamentale și de Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și că astfel de măsuri încalcă tratatele și legislația UE, întrucât reprezintă o discriminare pe motive de rasă și origine etnică și o încălcare a Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora; |
| --- | --- |

4.

subliniază că expulzările în masă sunt interzise de Cartea drepturilor fundamentale și de Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și că astfel de măsuri încalcă tratatele și legislația UE, întrucât reprezintă o discriminare pe motive de rasă și origine etnică și o încălcare a Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora;

| 5. | este profund îngrijorat îndeosebi de retorica instigatoare și vizibil discriminatorie care a caracterizat discursurile politice în perioada în care au avut loc repatrierile romilor și care conferă credibilitate declarațiilor rasiste și acțiunilor grupurilor de extremă dreaptă; prin urmare, le atrage atenția factorilor politici asupra responsabilităților care le revin și respinge orice declarații care corelează minoritățile și imigrația cu criminalitatea și care dau naștere unor stereotipuri discriminatorii; |
| --- | --- |

5.

este profund îngrijorat îndeosebi de retorica instigatoare și vizibil discriminatorie care a caracterizat discursurile politice în perioada în care au avut loc repatrierile romilor și care conferă credibilitate declarațiilor rasiste și acțiunilor grupurilor de extremă dreaptă; prin urmare, le atrage atenția factorilor politici asupra responsabilităților care le revin și respinge orice declarații care corelează minoritățile și imigrația cu criminalitatea și care dau naștere unor stereotipuri discriminatorii;

| 6. | reamintește, în această privință, că Directiva 2004/38/CE prevede restricții la libera circulație și expulzarea cetățenilor UE doar ca excepții și impune limite specifice și clare pentru aplicarea unor astfel de măsuri; remarcă îndeosebi faptul că deciziile de expulzare trebuie să fie analizate și luate de la caz la caz, ținând seama de circumstanțele personale și cu asigurarea unor garanții procedurale și a unor căi de atac (articolele 28, 30 și 31); |
| --- | --- |

6.

reamintește, în această privință, că Directiva 2004/38/CE prevede restricții la libera circulație și expulzarea cetățenilor UE doar ca excepții și impune limite specifice și clare pentru aplicarea unor astfel de măsuri; remarcă îndeosebi faptul că deciziile de expulzare trebuie să fie analizate și luate de la caz la caz, ținând seama de circumstanțele personale și cu asigurarea unor garanții procedurale și a unor căi de atac (articolele 28, 30 și 31);

| 7. | subliniază, de asemenea, că în conformitate cu Directiva 2004/38/CE lipsa unor resurse economice nu poate justifica, în niciun caz, expulzarea automată a unor cetățeni ai UE (considerentul 16, articolul 14) și că libertatea de circulație și de ședere poate fi restricționată din motive de ordine publică, siguranță publică sau sănătate publică doar pe baza conduitei personale și nu pe baza unor considerații de prevenție generală sau a unor considerații legate de originea etnică sau naționalitate; |
| --- | --- |

7.

subliniază, de asemenea, că în conformitate cu Directiva 2004/38/CE lipsa unor resurse economice nu poate justifica, în niciun caz, expulzarea automată a unor cetățeni ai UE (considerentul 16, articolul 14) și că libertatea de circulație și de ședere poate fi restricționată din motive de ordine publică, siguranță publică sau sănătate publică doar pe baza conduitei personale și nu pe baza unor considerații de prevenție generală sau a unor considerații legate de originea etnică sau naționalitate;

| 8. | subliniază, de asemenea, că colectarea amprentelor romilor expulzați este ilegală și contravine Cartei drepturilor fundamentale a UE [articolul 21 alineatele (1) și (2)], tratatelor și legislației UE, în special Directivelor 2004/38/CE și 2000/43/CE, și reprezintă o discriminare pe motive de origine etnică sau naționalitate; |
| --- | --- |

8.

subliniază, de asemenea, că colectarea amprentelor romilor expulzați este ilegală și contravine Cartei drepturilor fundamentale a UE [articolul 21 alineatele (1) și (2)], tratatelor și legislației UE, în special Directivelor 2004/38/CE și 2000/43/CE, și reprezintă o discriminare pe motive de origine etnică sau naționalitate;

| 9. | îndeamnă statele membre să își respecte cu strictețe obligațiile ce le revin în temeiul legislației UE și să elimine incoerențele din aplicarea cerințelor prevăzute de Directiva privind libera circulație; își reiterează solicitările anterioare adresate statelor membre de a-și revizui și abroga legile și politicile care discriminează romii, în mod direct sau indirect, pe criterii de rasă și origine etnică și solicitările adresate Consiliului și Comisiei de a monitoriza aplicarea de către statele membre a tratatelor și a directivelor care stabilesc măsuri de combatere a discriminării și reglementează libera circulație, în special în ceea ce privește romii și să ia măsurile care se impun în caz de neaplicare, în special prin inițierea unor proceduri privind încălcarea dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă statele membre să își respecte cu strictețe obligațiile ce le revin în temeiul legislației UE și să elimine incoerențele din aplicarea cerințelor prevăzute de Directiva privind libera circulație; își reiterează solicitările anterioare adresate statelor membre de a-și revizui și abroga legile și politicile care discriminează romii, în mod direct sau indirect, pe criterii de rasă și origine etnică și solicitările adresate Consiliului și Comisiei de a monitoriza aplicarea de către statele membre a tratatelor și a directivelor care stabilesc măsuri de combatere a discriminării și reglementează libera circulație, în special în ceea ce privește romii și să ia măsurile care se impun în caz de neaplicare, în special prin inițierea unor proceduri privind încălcarea dreptului Uniunii;

| 10. | consideră că situația romilor în Europa nu poate în nici un caz afecta apropiata aderare a României și Bulgariei la spațiul Schengen și nici drepturile cetățenilor acestora; |
| --- | --- |

10.

consideră că situația romilor în Europa nu poate în nici un caz afecta apropiata aderare a României și Bulgariei la spațiul Schengen și nici drepturile cetățenilor acestora;

| 11. | ia act, cu profund regret, de reacția târzie și limitată a Comisiei, în calitate de gardian al tratatelor, la necesitatea de a verifica conformitatea acțiunilor statelor membre cu dreptul primar și legislația UE, în special cu directivele menționate anterior referitoare la nediscriminare, libera circulație și dreptul la protecția datelor personale; își reiterează îngrijorarea cu privire la implicațiile actualei repartizări între membrii Comisiei a responsabilităților în ceea ce privește politicile privind romii și solicită o strânsă coordonare orizontală pentru a garanta reacții prompte și eficace pe viitor; |
| --- | --- |

11.

ia act, cu profund regret, de reacția târzie și limitată a Comisiei, în calitate de gardian al tratatelor, la necesitatea de a verifica conformitatea acțiunilor statelor membre cu dreptul primar și legislația UE, în special cu directivele menționate anterior referitoare la nediscriminare, libera circulație și dreptul la protecția datelor personale; își reiterează îngrijorarea cu privire la implicațiile actualei repartizări între membrii Comisiei a responsabilităților în ceea ce privește politicile privind romii și solicită o strânsă coordonare orizontală pentru a garanta reacții prompte și eficace pe viitor;

| 12. | invită Comisia să susțină cu fermitate valorile și principiile afirmate în Carta drepturilor fundamentale a UE și în tratate și să reacționeze prompt cu o analiză completă a situației din Franța și din celelalte state membre în ceea ce privește conformitatea politicilor privind romii cu legislația UE, în care să țină seama inclusiv de informațiile oferite de ONG-uri și reprezentanții romilor; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să susțină cu fermitate valorile și principiile afirmate în Carta drepturilor fundamentale a UE și în tratate și să reacționeze prompt cu o analiză completă a situației din Franța și din celelalte state membre în ceea ce privește conformitatea politicilor privind romii cu legislația UE, în care să țină seama inclusiv de informațiile oferite de ONG-uri și reprezentanții romilor;

| 13. | își exprimă profunda preocupare în legătură cu faptul că, în ciuda urgenței chestiunii, Comisia nu a răspuns până în prezent la solicitările Parlamentului din ianuarie 2008 și martie 2010 de a elabora o strategie europeană privind romii în colaborare cu statele membre; solicită din nou Comisiei să elaboreze o strategie europeană cuprinzătoare pentru integrarea romilor; |
| --- | --- |

13.

își exprimă profunda preocupare în legătură cu faptul că, în ciuda urgenței chestiunii, Comisia nu a răspuns până în prezent la solicitările Parlamentului din ianuarie 2008 și martie 2010 de a elabora o strategie europeană privind romii în colaborare cu statele membre; solicită din nou Comisiei să elaboreze o strategie europeană cuprinzătoare pentru integrarea romilor;

| 14. | consideră că UE și statele membre au responsabilitatea comună de a promova integrarea romilor și că în acest sens este necesară o abordare cuprinzătoare la nivelul UE sub forma unei strategii a UE privind romii, bazată pe angajamentele asumate la cel de-al doilea Summit privind romii de la Cordoba:






  — | includerea aspectelor referitoare la romi în politicile europene și naționale în materie de drepturi fundamentale și de protecție împotriva rasismului, a sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- | --- |

14.

consideră că UE și statele membre au responsabilitatea comună de a promova integrarea romilor și că în acest sens este necesară o abordare cuprinzătoare la nivelul UE sub forma unei strategii a UE privind romii, bazată pe angajamentele asumate la cel de-al doilea Summit privind romii de la Cordoba:

—

includerea aspectelor referitoare la romi în politicile europene și naționale în materie de drepturi fundamentale și de protecție împotriva rasismului, a sărăciei și a excluziunii sociale;

| — | îmbunătățirea foii de parcurs a platformei integrate pentru integrarea romilor și stabilirea obiectivelor și rezultatelor-cheie prioritare; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea foii de parcurs a platformei integrate pentru integrarea romilor și stabilirea obiectivelor și rezultatelor-cheie prioritare;

| — | asigurarea faptului că instrumentele financiare existente în UE pot fi accesate de romi și promovarea unei mai bune integrări sociale a romilor prin monitorizarea utilizării resurselor; stabilirea de noi condiții suplimentare pentru a garanta că utilizarea fondurilor permite o mai bună soluționare a problemelor romilor; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că instrumentele financiare existente în UE pot fi accesate de romi și promovarea unei mai bune integrări sociale a romilor prin monitorizarea utilizării resurselor; stabilirea de noi condiții suplimentare pentru a garanta că utilizarea fondurilor permite o mai bună soluționare a problemelor romilor;

| 15. | își exprimă profundul regret cu privire la lipsa de voință politică manifestată de statele membre la cel de-al doilea Summit european privind romii, la care au participat doar trei miniștri, și invită statele membre să adopte măsuri concrete prin care să dea curs angajamentelor asumate în declarația comună adoptată de cei trei președinți cu ocazia Summitului privind romii; |
| --- | --- |

15.

își exprimă profundul regret cu privire la lipsa de voință politică manifestată de statele membre la cel de-al doilea Summit european privind romii, la care au participat doar trei miniștri, și invită statele membre să adopte măsuri concrete prin care să dea curs angajamentelor asumate în declarația comună adoptată de cei trei președinți cu ocazia Summitului privind romii;

| 16. | consideră că este esențial să se stabilească un program complex de dezvoltare care să vizeze simultan toate domeniile de politică conexe și care să facă posibilă intervenția imediată în ghetouri, zone care se confruntă cu dezavantaje structurale grave; invită Comisia și statele membre să se asigure că dispozițiile privind egalitatea de șanse sunt respectate cu strictețe în cadrul executării programelor operaționale, astfel încât proiectele să nu adâncească, direct sau indirect, segregarea și excluderea romilor; subliniază că Parlamentul a adoptat, la 10 februarie 2010, un raport referitor la eligibilitatea intervențiilor în domeniul locuințelor în favoarea comunităților marginalizate, care prevede intervenții în domeniul locuințelor în favoarea grupurilor vulnerabile în cadrul FEDER, și solicită punerea rapidă în aplicare a regulamentului revizuit, astfel încât statele membre să poată utiliza activ această posibilitate; |
| --- | --- |

16.

consideră că este esențial să se stabilească un program complex de dezvoltare care să vizeze simultan toate domeniile de politică conexe și care să facă posibilă intervenția imediată în ghetouri, zone care se confruntă cu dezavantaje structurale grave; invită Comisia și statele membre să se asigure că dispozițiile privind egalitatea de șanse sunt respectate cu strictețe în cadrul executării programelor operaționale, astfel încât proiectele să nu adâncească, direct sau indirect, segregarea și excluderea romilor; subliniază că Parlamentul a adoptat, la 10 februarie 2010, un raport referitor la eligibilitatea intervențiilor în domeniul locuințelor în favoarea comunităților marginalizate, care prevede intervenții în domeniul locuințelor în favoarea grupurilor vulnerabile în cadrul FEDER, și solicită punerea rapidă în aplicare a regulamentului revizuit, astfel încât statele membre să poată utiliza activ această posibilitate;

| 17. | solicită punerea în aplicare efectivă a politicilor care vizează femeile de etnie romă care sunt victime ale unei duble discriminări: ca romi și ca femei; prin urmare, invită Comisia și statele membre ca, în colaborare cu ONG-urile, să organizeze campanii de sensibilizare a femeilor rome, precum și a publicului larg și să asigure aplicarea integrală a prevederilor relevante pentru a combate obiceiurile culturale discriminatorii și modelele patriarhale, pentru a preveni polarizarea și a combate stereotipurile sexiste dominante și stigmatizarea socială, factori care stau la baza violenței împotriva femeilor, și să se asigure că nu există nicio justificare a violenței pe motiv de obiceiuri, tradiții sau considerente religioase; |
| --- | --- |

17.

solicită punerea în aplicare efectivă a politicilor care vizează femeile de etnie romă care sunt victime ale unei duble discriminări: ca romi și ca femei; prin urmare, invită Comisia și statele membre ca, în colaborare cu ONG-urile, să organizeze campanii de sensibilizare a femeilor rome, precum și a publicului larg și să asigure aplicarea integrală a prevederilor relevante pentru a combate obiceiurile culturale discriminatorii și modelele patriarhale, pentru a preveni polarizarea și a combate stereotipurile sexiste dominante și stigmatizarea socială, factori care stau la baza violenței împotriva femeilor, și să se asigure că nu există nicio justificare a violenței pe motiv de obiceiuri, tradiții sau considerente religioase;

| 18. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu repatrierea forțată a romilor către țările din Balcanii de Vest, unde ar putea să se confrunte cu problema lipsei de locuințe și cu discriminarea; solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre să se asigure că sunt respectate drepturile fundamentale ale romilor, de exemplu prin asigurarea asistenței adecvate și prin monitorizare; |
| --- | --- |

18.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu repatrierea forțată a romilor către țările din Balcanii de Vest, unde ar putea să se confrunte cu problema lipsei de locuințe și cu discriminarea; solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre să se asigure că sunt respectate drepturile fundamentale ale romilor, de exemplu prin asigurarea asistenței adecvate și prin monitorizare;

| 19. | recomandă Consiliului să adopte o poziție comună privind politica de finanțare structurală și de preaderare care să reflecte angajamentul politic european de a promova integrarea romilor și să se asigure că principiile comune de bază privind integrarea romilor sunt luate în considerare în cadrul oricărei revizuiri a programelor operaționale relevante, inclusiv în perspectiva următoarei perioade de programare; îndeamnă Comisia să analizeze și să evalueze impactul social, până la ora actuală, al investițiilor din fondurile de preaderare și din fondurile structurale care vizează grupurile vulnerabile, să tragă concluziile care se impun și să elaboreze noi strategii și norme dacă acest lucru este considerat necesar în acest domeniu; |
| --- | --- |

19.

recomandă Consiliului să adopte o poziție comună privind politica de finanțare structurală și de preaderare care să reflecte angajamentul politic european de a promova integrarea romilor și să se asigure că principiile comune de bază privind integrarea romilor sunt luate în considerare în cadrul oricărei revizuiri a programelor operaționale relevante, inclusiv în perspectiva următoarei perioade de programare; îndeamnă Comisia să analizeze și să evalueze impactul social, până la ora actuală, al investițiilor din fondurile de preaderare și din fondurile structurale care vizează grupurile vulnerabile, să tragă concluziile care se impun și să elaboreze noi strategii și norme dacă acest lucru este considerat necesar în acest domeniu;

| 20. | solicită ca UE și statele membre să mobilizeze fondurile necesare pentru proiectele de integrare a romilor, să se monitorizeze distribuția acestor fonduri în statele membre, modul de utilizare a fondurilor și buna execuție a proiectelor și să se evalueze eficacitatea proiectelor; solicită Comisiei și Consiliului, de asemenea, să prezinte un raport pe această temă însoțit de propuneri corespunzătoare; |
| --- | --- |

20.

solicită ca UE și statele membre să mobilizeze fondurile necesare pentru proiectele de integrare a romilor, să se monitorizeze distribuția acestor fonduri în statele membre, modul de utilizare a fondurilor și buna execuție a proiectelor și să se evalueze eficacitatea proiectelor; solicită Comisiei și Consiliului, de asemenea, să prezinte un raport pe această temă însoțit de propuneri corespunzătoare;

| 21. | încurajează instituțiile UE să implice comunitățile de romi, de la nivelul cetățeanului de rând până la nivelul ONG-urilor internaționale, în procesul de elaborare a unei politici cuprinzătoare a UE în ceea ce privește romii, inclusiv în toate aspectele planificării, aplicării și supravegherii și, de asemenea, să folosească experiența acumulată în cadrul Deceniului pentru integrarea romilor 2005-2015, de Planul de acțiune al OSCE și recomandările Consiliului Europei, ale ONU și ale Parlamentului; |
| --- | --- |

21.

încurajează instituțiile UE să implice comunitățile de romi, de la nivelul cetățeanului de rând până la nivelul ONG-urilor internaționale, în procesul de elaborare a unei politici cuprinzătoare a UE în ceea ce privește romii, inclusiv în toate aspectele planificării, aplicării și supravegherii și, de asemenea, să folosească experiența acumulată în cadrul Deceniului pentru integrarea romilor 2005-2015, de Planul de acțiune al OSCE și recomandările Consiliului Europei, ale ONU și ale Parlamentului;

| 22. | încredințează comisiei sale competente, în colaborare cu parlamentele naționale și după consultarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale, care ar trebui să elaboreze un raport, și ONG-urilor și a organismelor care se ocupă de drepturile omului și de problemele romilor să urmărească situația și să pregătească un raport referitor la situația romilor din Europa, pe baza rezoluțiilor și rapoartelor anterioare ale PE; consideră că ar trebui creat un mecanism de evaluare inter pares la nivelul UE pentru monitorizarea și asigurarea conformității statelor membre; |
| --- | --- |

22.

încredințează comisiei sale competente, în colaborare cu parlamentele naționale și după consultarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale, care ar trebui să elaboreze un raport, și ONG-urilor și a organismelor care se ocupă de drepturile omului și de problemele romilor să urmărească situația și să pregătească un raport referitor la situația romilor din Europa, pe baza rezoluțiilor și rapoartelor anterioare ale PE; consideră că ar trebui creat un mecanism de evaluare inter pares la nivelul UE pentru monitorizarea și asigurarea conformității statelor membre;

| 23. | îndeamnă statele membre să își respecte cu strictețe obligațiile ce le revin în temeiul Convenției internaționale privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială dând curs imediat recomandărilor formulate de Comitetul ONU pentru eliminarea discriminării rasiale în cadrul celei de-a 77-a sesiuni; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă statele membre să își respecte cu strictețe obligațiile ce le revin în temeiul Convenției internaționale privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială dând curs imediat recomandărilor formulate de Comitetul ONU pentru eliminarea discriminării rasiale în cadrul celei de-a 77-a sesiuni;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, Autorității europene pentru protecția datelor, Consiliului Europei și OSCE. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, Autorității europene pentru protecția datelor, Consiliului Europei și OSCE.

---

(1)  JO C 45 E, 23.2.2006, p. 129.

(2)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 283.

(3)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 428.

(4)  JO C 68 E, 21.3.2009, p. 31.

(5)  JO C 294 E, 3.12.2009, p. 54.

(6)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 60.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0085.

(8)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(9)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(10)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(11)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(12)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(13)  Raport privind rasismul și xenofobia în statele membre ale UE în 2009; Studiu privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană, raport specific: situația romilor în 2009; Situația cetățenilor romi din UE care se deplasează și se stabilesc în alte țări din UE; Condițiile de locuit ale romilor și ale populației itinerante în Uniunea Europeană: raport comparativ.

(14)  JO C 313 E, 20.12.2006, p. 118.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/79

---

Joi, 9 septembrie 2010Îngrijirea pe termen lung a persoanelor în vârstă

P7_TA(2010)0313

Rezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la îngrijirea pe termen lung a persoanelor vârstnice

2011/C 308 E/13

Parlamentul European,

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

având în vedere propunerea de directivă privind tratamentul egal al persoanelor, indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426,

având în vedere întrebarea adresată Comisiei la 30 iunie 2010 cu privire la îngrijirea pe termen lung a persoanelor vârstnice (O-0102/2010 – B7-0457/2010),

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| 1. | invită statele membre să ia în considerare evoluțiile demografice din ultimii ani, în special îmbătrânirea populației, care au condus la presiuni bugetare sporite și la o cerere mare în ceea ce privește o infrastructură mai bună pentru servicii de asistență medicală și îngrijire socială; încurajează statele membre să lupte împotriva excluziunii sociale cu care se confruntă persoanele vârstnice și împotriva tuturor formelor de discriminare bazată pe vârstă; |
| --- | --- |

1.

invită statele membre să ia în considerare evoluțiile demografice din ultimii ani, în special îmbătrânirea populației, care au condus la presiuni bugetare sporite și la o cerere mare în ceea ce privește o infrastructură mai bună pentru servicii de asistență medicală și îngrijire socială; încurajează statele membre să lupte împotriva excluziunii sociale cu care se confruntă persoanele vârstnice și împotriva tuturor formelor de discriminare bazată pe vârstă;

| 2. | reamintește statelor membre că asigurarea accesului la servicii adecvate de asistență medicală și de îngrijire este un principiu fundamental al modelului european de solidaritate; |
| --- | --- |

2.

reamintește statelor membre că asigurarea accesului la servicii adecvate de asistență medicală și de îngrijire este un principiu fundamental al modelului european de solidaritate;

| 3. | recunoaște importanța atât a calității, cât și a continuității îngrijirii; invită statele membre să amelioreze, să faciliteze și să încurajeze pregătirea de specialitate, formarea și măsurile de reinserție destinate tuturor persoanelor, inclusiv îngrijitorilor informali și celor necesitând calificări profesionale, care au responsabilități în domeniul îngrijirii pe termen lung a persoanelor vârstnice; o astfel de pregătire profesională ar putea, de asemenea, îmbunătăți statutul acestei activități importante; îndeamnă statele membre să rezolve problemele privind nivelul scăzut al salarizării pentru activitățile de îngrijire, lipsa de personal, lipsa de pregătire profesională sau pregătirea profesională inadecvată, care, împreună, afectează acordarea de îngrijire; ia notă de contribuția importantă adusă de societatea civilă, de biserică și de organizațiile de caritate în ceea ce privește acordarea de îngrijire; |
| --- | --- |

3.

recunoaște importanța atât a calității, cât și a continuității îngrijirii; invită statele membre să amelioreze, să faciliteze și să încurajeze pregătirea de specialitate, formarea și măsurile de reinserție destinate tuturor persoanelor, inclusiv îngrijitorilor informali și celor necesitând calificări profesionale, care au responsabilități în domeniul îngrijirii pe termen lung a persoanelor vârstnice; o astfel de pregătire profesională ar putea, de asemenea, îmbunătăți statutul acestei activități importante; îndeamnă statele membre să rezolve problemele privind nivelul scăzut al salarizării pentru activitățile de îngrijire, lipsa de personal, lipsa de pregătire profesională sau pregătirea profesională inadecvată, care, împreună, afectează acordarea de îngrijire; ia notă de contribuția importantă adusă de societatea civilă, de biserică și de organizațiile de caritate în ceea ce privește acordarea de îngrijire;

| 4. | observă importanța dezvoltării viitoare a proiectului de e-sănătate pentru îmbunătățirea productivității și a eficacității acordării de îngrijire și, de asemenea, pentru sprijinirea îngrijitorilor informali și a persoanelor vârstnice; |
| --- | --- |

4.

observă importanța dezvoltării viitoare a proiectului de e-sănătate pentru îmbunătățirea productivității și a eficacității acordării de îngrijire și, de asemenea, pentru sprijinirea îngrijitorilor informali și a persoanelor vârstnice;

| 5. | solicită Comisiei și statelor membre să ia în considerare nevoile îngrijitorilor informali, care asigură o proporție semnificativă din îngrijirea oferită persoanelor vârstnice, și să ia măsuri concrete pentru a sprijini și proteja această resursă prin intermediul pregătirii profesionale, al unor perioade de odihnă, precum și prin măsuri de reconciliere a vieții profesionale cu cea de familie; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei și statelor membre să ia în considerare nevoile îngrijitorilor informali, care asigură o proporție semnificativă din îngrijirea oferită persoanelor vârstnice, și să ia măsuri concrete pentru a sprijini și proteja această resursă prin intermediul pregătirii profesionale, al unor perioade de odihnă, precum și prin măsuri de reconciliere a vieții profesionale cu cea de familie;

| 6. | susține că ar trebui instituite garanții în toate statele membre pentru a proteja drepturile fundamentale ale persoanelor care beneficiază de îngrijire pe termen lung și, în acest sens, invită statele membre să acorde o mai mare atenție decât până acum aplicării și respectării criteriilor de calitate în domeniul furnizării de servicii; |
| --- | --- |

6.

susține că ar trebui instituite garanții în toate statele membre pentru a proteja drepturile fundamentale ale persoanelor care beneficiază de îngrijire pe termen lung și, în acest sens, invită statele membre să acorde o mai mare atenție decât până acum aplicării și respectării criteriilor de calitate în domeniul furnizării de servicii;

| 7. | solicită statelor membre să sprijine persoanele vârstnice în toate modurile necesare pentru a se asigura că acestea se pot descurca pe cont propriu în locuințele lor și să ofere sprijin pentru ca ele să poată face față mai bine acestui mediu, având în vedere faptul că aceasta reprezintă cea mai bună alternativă la îngrijirea instituționalizată; |
| --- | --- |

7.

solicită statelor membre să sprijine persoanele vârstnice în toate modurile necesare pentru a se asigura că acestea se pot descurca pe cont propriu în locuințele lor și să ofere sprijin pentru ca ele să poată face față mai bine acestui mediu, având în vedere faptul că aceasta reprezintă cea mai bună alternativă la îngrijirea instituționalizată;

| 8. | solicită statelor membre să reglementeze, în cadrul legislației naționale, cerințele de calificare pentru asistenții sociali care oferă îngrijire persoanelor vârstnice, precum și să elaboreze și să implementeze sisteme de pregătire profesională avansată pentru a îmbunătăți nivelul educațional al celor care lucrează în sistemul de îngrijire a persoanelor vârstnice, îmbunătățind astfel calitatea serviciilor oferite; |
| --- | --- |

8.

solicită statelor membre să reglementeze, în cadrul legislației naționale, cerințele de calificare pentru asistenții sociali care oferă îngrijire persoanelor vârstnice, precum și să elaboreze și să implementeze sisteme de pregătire profesională avansată pentru a îmbunătăți nivelul educațional al celor care lucrează în sistemul de îngrijire a persoanelor vârstnice, îmbunătățind astfel calitatea serviciilor oferite;

| 9. | regretă că, în numeroase state membre, finanțarea și asigurarea serviciilor de medicină geriatrică de specialitate au înregistrat o reducere în ultimii ani, iar ceilalți specialiști în problemele legate de îngrijirea persoanelor vârstnice nu au beneficiat de o pregătire suficientă; observă că, în numeroase cazuri, aceasta a condus la o scădere a calității îngrijirii persoanelor vârstnice, ceea ce reprezintă, în anumite cazuri, o discriminare împotriva acestora; invită statele membre să monitorizeze în continuare această situație, în vederea alocării mai multor resurse pentru domeniul respectiv, dacă este necesar; |
| --- | --- |

9.

regretă că, în numeroase state membre, finanțarea și asigurarea serviciilor de medicină geriatrică de specialitate au înregistrat o reducere în ultimii ani, iar ceilalți specialiști în problemele legate de îngrijirea persoanelor vârstnice nu au beneficiat de o pregătire suficientă; observă că, în numeroase cazuri, aceasta a condus la o scădere a calității îngrijirii persoanelor vârstnice, ceea ce reprezintă, în anumite cazuri, o discriminare împotriva acestora; invită statele membre să monitorizeze în continuare această situație, în vederea alocării mai multor resurse pentru domeniul respectiv, dacă este necesar;

| 10. | solicită statelor membre să acorde de urgență sprijin pentru înființarea unor unități de îngrijire paliativă la domiciliu; |
| --- | --- |

10.

solicită statelor membre să acorde de urgență sprijin pentru înființarea unor unități de îngrijire paliativă la domiciliu;

| 11. | solicită Comisiei să colecteze date și să întocmească un rezumat privind infrastructura destinată acordării de îngrijire instituționalizată, comunitară și la domiciliu pentru persoanele vârstnice din fiecare stat membru; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să colecteze date și să întocmească un rezumat privind infrastructura destinată acordării de îngrijire instituționalizată, comunitară și la domiciliu pentru persoanele vârstnice din fiecare stat membru;

| 12. | solicită instituirea unor standarde minime pentru toate contractele din sectorul acordării de îngrijire, inclusiv un salariu minim; |
| --- | --- |

12.

solicită instituirea unor standarde minime pentru toate contractele din sectorul acordării de îngrijire, inclusiv un salariu minim;

| 13. | invită Comisia să continue cercetările pentru a stabili numărul de decese cauzate de malnutriție sau de deshidratare în rândul persoanelor vârstnice aflate în îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să continue cercetările pentru a stabili numărul de decese cauzate de malnutriție sau de deshidratare în rândul persoanelor vârstnice aflate în îngrijire pe termen lung;

| 14. | invită statele membre să elaboreze o politică de informare și de prevenire pentru persoanele vârstnice, punând accent în special pe opțiunile alimentare și pe prevenirea riscurilor de deshidratare; |
| --- | --- |

14.

invită statele membre să elaboreze o politică de informare și de prevenire pentru persoanele vârstnice, punând accent în special pe opțiunile alimentare și pe prevenirea riscurilor de deshidratare;

| 15. | ia act de faptul că politica UE privind persoanele în vârstă se bazează pe principiul „societatea pentru toți”, solicitând statelor membre să garanteze că persoanele de toate vârstele au deplina posibilitate de a participa în mod activ la viața comunității, indiferent de vârstă; |
| --- | --- |

15.

ia act de faptul că politica UE privind persoanele în vârstă se bazează pe principiul „societatea pentru toți”, solicitând statelor membre să garanteze că persoanele de toate vârstele au deplina posibilitate de a participa în mod activ la viața comunității, indiferent de vârstă;

| 16. | susține introducerea unor programe pentru acordarea de asistență socială și de îngrijire medicală la domiciliu pentru persoanele vârstnice sau, în statele în care astfel de programe există deja, susține continuarea acestora, sub administrarea autorităților municipale și locale, în conformitate cu termenii stabiliți de acestea; |
| --- | --- |

16.

susține introducerea unor programe pentru acordarea de asistență socială și de îngrijire medicală la domiciliu pentru persoanele vârstnice sau, în statele în care astfel de programe există deja, susține continuarea acestora, sub administrarea autorităților municipale și locale, în conformitate cu termenii stabiliți de acestea;

| 17. | invită Comisia să elaboreze o carte verde cu privire la relele tratamente la adresa persoanelor vârstnice și la protecția acestor persoane în cadrul comunității și al tuturor unităților de îngrijire, punându-se accentul pe mobilitatea pacienților și pe detalii legate de cele mai bune practici existente deja în cele 27 de state membre; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să elaboreze o carte verde cu privire la relele tratamente la adresa persoanelor vârstnice și la protecția acestor persoane în cadrul comunității și al tuturor unităților de îngrijire, punându-se accentul pe mobilitatea pacienților și pe detalii legate de cele mai bune practici existente deja în cele 27 de state membre;

| 18. | invită Comisia să pregătească un studiu care să prezinte o imagine mai clară a cerințelor din ce în ce mai mari în privința îngrijirii persoanelor vârstnice, precum și o estimare privind acordarea de îngrijire de specialitate anticipată până în 2020; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să pregătească un studiu care să prezinte o imagine mai clară a cerințelor din ce în ce mai mari în privința îngrijirii persoanelor vârstnice, precum și o estimare privind acordarea de îngrijire de specialitate anticipată până în 2020;

| 19. | solicită, prin intermediul metodei deschise de coordonare, un schimb de informații, de idei de politică și de bune practici între statele membre cu privire la asigurarea îngrijirii pe termen lung a persoanelor vârstnice și, în special, la măsurile și standardele profesionale minime, vizându-se următoarele obiective:






  (a) | reducerea inegalităților din sectorul serviciilor medicale și protejarea vârstnicilor din comunitate și din unitățile de îngrijire; |
| --- | --- | --- |

19.

solicită, prin intermediul metodei deschise de coordonare, un schimb de informații, de idei de politică și de bune practici între statele membre cu privire la asigurarea îngrijirii pe termen lung a persoanelor vârstnice și, în special, la măsurile și standardele profesionale minime, vizându-se următoarele obiective:

(a)

reducerea inegalităților din sectorul serviciilor medicale și protejarea vârstnicilor din comunitate și din unitățile de îngrijire;

| (b) | combaterea relelor tratamente aplicate persoanelor vârstnice; |
| --- | --- |

(b)

combaterea relelor tratamente aplicate persoanelor vârstnice;

| (c) | adoptarea unor strategii privind resursele umane pentru a lupta împotriva lipsei de personal; |
| --- | --- |

(c)

adoptarea unor strategii privind resursele umane pentru a lupta împotriva lipsei de personal;

| (d) | diseminarea informațiilor și a tehnologiilor comunicării pentru a promova (îngrijirea în cadrul familiei și) independența persoanelor vârstnice; |
| --- | --- |

(d)

diseminarea informațiilor și a tehnologiilor comunicării pentru a promova (îngrijirea în cadrul familiei și) independența persoanelor vârstnice;

| 20. | îndeamnă Comisia să depună toate eforturile necesare pentru a asigura standarde acceptabile de servicii medicale pentru toți cetățenii europeni, indiferent de situația lor materială; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă Comisia să depună toate eforturile necesare pentru a asigura standarde acceptabile de servicii medicale pentru toți cetățenii europeni, indiferent de situația lor materială;

| 21. | invită statele membre și Comisia, având în vedere procesul generalizat de îmbătrânire a populației din UE, să folosească toate formele de cooperare cu scopul de a elabora sisteme financiare sustenabile pentru acordarea de îngrijire pe termen lung, pentru a asigura existența în viitor a unui sistem sustenabil pentru finanțarea acordării de îngrijire pentru persoanele vârstnice, precum și pentru a asigura disponibilitatea serviciilor de îngrijire necesare; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre și Comisia, având în vedere procesul generalizat de îmbătrânire a populației din UE, să folosească toate formele de cooperare cu scopul de a elabora sisteme financiare sustenabile pentru acordarea de îngrijire pe termen lung, pentru a asigura existența în viitor a unui sistem sustenabil pentru finanțarea acordării de îngrijire pentru persoanele vârstnice, precum și pentru a asigura disponibilitatea serviciilor de îngrijire necesare;

| 22. | solicită realizarea de schimburi de bune practici în vederea găsirii celor mai eficace modalități de a dezvolta relațiile între generații, cu scopul de a spori implicarea membrilor familiei în mecanismele de îngrijire pe termen lung, ceea ce ar avea ca rezultat anumite beneficii, precum și pentru a putea veni cu succes în întâmpinarea nevoilor individuale ale beneficiarilor îngrijirii; |
| --- | --- |

22.

solicită realizarea de schimburi de bune practici în vederea găsirii celor mai eficace modalități de a dezvolta relațiile între generații, cu scopul de a spori implicarea membrilor familiei în mecanismele de îngrijire pe termen lung, ceea ce ar avea ca rezultat anumite beneficii, precum și pentru a putea veni cu succes în întâmpinarea nevoilor individuale ale beneficiarilor îngrijirii;

| 23. | solicită dezvoltarea unei strategii integrate pentru îmbătrânirea activă cu scopul de a implica persoanele vârstnice în activitățile sociale și culturale; |
| --- | --- |

23.

solicită dezvoltarea unei strategii integrate pentru îmbătrânirea activă cu scopul de a implica persoanele vârstnice în activitățile sociale și culturale;

| 24. | solicită luarea de măsuri ca răspuns la creșterea substanțială a numărului de persoane vârstnice pentru a asigura accesul egal al acestora la serviciile sociale; |
| --- | --- |

24.

solicită luarea de măsuri ca răspuns la creșterea substanțială a numărului de persoane vârstnice pentru a asigura accesul egal al acestora la serviciile sociale;

| 25. | invită statele membre să reducă povara care există asupra persoanelor care îngrijesc persoane vârstnice sau persoane cu handicap și – pentru a permite îngrijitorilor să aibă un loc de muncă – să instituie sisteme integrate de îngrijire; |
| --- | --- |

25.

invită statele membre să reducă povara care există asupra persoanelor care îngrijesc persoane vârstnice sau persoane cu handicap și – pentru a permite îngrijitorilor să aibă un loc de muncă – să instituie sisteme integrate de îngrijire;

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

26.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/81 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/81

---

Joi, 9 septembrie 2010Situația râului Iordan și, în special, a zonei Iordanului inferior

P7_TA(2010)0314

Rezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la situația râului Iordan, în special a zonei Iordanului inferior

2011/C 308 E/14

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Orientul Mijlociu,

având în vedere Tratatul de pace din 1994 încheiat între Statul Israel și Regatul Hașemit al Iordaniei,

având în vedere Declarația comună a summitului pentru Mediterana, desfășurat la 13 iulie 2008 la Paris,

având în vedere Acordul interimar israelo-palestinian din 1995 privind Cisiordania și Fâșia Gaza (Acordul Oslo II), în special articolele 12 și 40 din anexa III la acesta,

având în vedere cea de-a patra Convenție de la Geneva din 1949,

având în vedere Convenția UNESCO privind protecția patrimoniului mondial cultural și natural semnată la 16 noiembrie 1972,

având în vedere Recomandarea Comitetului ad hoc privind energia, mediul și apa al Adunării Parlamentare Euro-Mediteraneene (APEM) referitoare la situația din Valea Iordanului, adoptată în cadrul celei de-a șasea sesiuni plenare a APEM desfășurate la Amman între 12 și 14 martie 2010,

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât râul Iordan, în special Iordanul inferior, reprezintă în Orientul Mijlociu și nu numai un peisaj cultural cu semnificație universală și de o importanță deosebită din punct de vedere istoric, simbolic, religios, ecologic, agricol și economic; |
| --- | --- |

A.

întrucât râul Iordan, în special Iordanul inferior, reprezintă în Orientul Mijlociu și nu numai un peisaj cultural cu semnificație universală și de o importanță deosebită din punct de vedere istoric, simbolic, religios, ecologic, agricol și economic;

| B. | întrucât Iordanul a fost distrus în urma exploatării excesive, a poluării, a gestionării defectuoase și a lipsei de cooperare la nivel regional; întrucât circa 98 % din resursele de apă dulce ale râului au fost deviate de către Israel, Iordania și Siria, aceasta ducând la pierderea a 50 % din biodiversitate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Iordanul a fost distrus în urma exploatării excesive, a poluării, a gestionării defectuoase și a lipsei de cooperare la nivel regional; întrucât circa 98 % din resursele de apă dulce ale râului au fost deviate de către Israel, Iordania și Siria, aceasta ducând la pierderea a 50 % din biodiversitate;

| C. | întrucât la sfârșitul lui 2011 ar trebui să înceapă să funcționeze noi stații de tratare a apelor uzate care au ca scop să elimine efluenții poluanți care se află în prezent în apele Iordanului inferior; întrucât, dacă nu se instituie practici solide și durabile de gestionare a resurselor de apă și nu se asigură aducțiunea unor resurse de apă dulce către Iordanul inferior în același timp cu intrarea în funcțiune a acestor stații, porțiuni mari ale râului ar putea să sece până la sfârșitul lui 2011; |
| --- | --- |

C.

întrucât la sfârșitul lui 2011 ar trebui să înceapă să funcționeze noi stații de tratare a apelor uzate care au ca scop să elimine efluenții poluanți care se află în prezent în apele Iordanului inferior; întrucât, dacă nu se instituie practici solide și durabile de gestionare a resurselor de apă și nu se asigură aducțiunea unor resurse de apă dulce către Iordanul inferior în același timp cu intrarea în funcțiune a acestor stații, porțiuni mari ale râului ar putea să sece până la sfârșitul lui 2011;

| D. | întrucât reabilitarea râului Iordan și, în special, a zonei Iordanului inferior, este extrem de importantă pentru comunitățile locale israeliene, iordaniene și palestiniene, care se confruntă cu provocări similare legate de apă, oferind avantaje imense în domeniul economic și în privința consolidării încrederii; întrucât o cooperare activă între guverne, organizații ale societății civile și comunitățile locale în cauză poate reprezenta o contribuție majoră la eforturile de consolidare a păcii în regiune; |
| --- | --- |

D.

întrucât reabilitarea râului Iordan și, în special, a zonei Iordanului inferior, este extrem de importantă pentru comunitățile locale israeliene, iordaniene și palestiniene, care se confruntă cu provocări similare legate de apă, oferind avantaje imense în domeniul economic și în privința consolidării încrederii; întrucât o cooperare activă între guverne, organizații ale societății civile și comunitățile locale în cauză poate reprezenta o contribuție majoră la eforturile de consolidare a păcii în regiune;

| E. | întrucât populația palestiniană din Cisiordania se confruntă cu o acută lipsă de apă; întrucât agricultorii palestinieni sunt grav afectați de lipsa de apă pentru irigații, situație cauzată de faptul că această apă este în mare parte utilizată în Israel și de către colonii israelieni din Cisiordania; întrucât disponibilitatea unor resurse suficiente de apă este esențială pentru viabilitatea unui viitor stat palestinian; |
| --- | --- |

E.

întrucât populația palestiniană din Cisiordania se confruntă cu o acută lipsă de apă; întrucât agricultorii palestinieni sunt grav afectați de lipsa de apă pentru irigații, situație cauzată de faptul că această apă este în mare parte utilizată în Israel și de către colonii israelieni din Cisiordania; întrucât disponibilitatea unor resurse suficiente de apă este esențială pentru viabilitatea unui viitor stat palestinian;

| F. | întrucât finanțarea din partea UE contribuie la eforturile de reducere a problemelor de mediu existente în zona Iordanului inferior, |
| --- | --- |

F.

întrucât finanțarea din partea UE contribuie la eforturile de reducere a problemelor de mediu existente în zona Iordanului inferior,

| 1. | atrage atenția asupra distrugerii râului Iordan și a zonei Iordanului inferior în special și își exprimă îngrijorarea cu privire la această situație; |
| --- | --- |

1.

atrage atenția asupra distrugerii râului Iordan și a zonei Iordanului inferior în special și își exprimă îngrijorarea cu privire la această situație;

| 2. | solicită autorităților din toate țările riverane să coopereze și să reabiliteze râul Iordan, elaborând și implementând politici axate pe obținerea de rezultate tangibile în gestionarea cererii de apă pentru gospodării și agricultură, în conservarea resurselor de apă și în gestionarea apelor uzate și a efluenților agricoli și industriali, precum și pe garantarea faptului că Iordanul inferior este alimentat cu o cantitate suficientă de apă dulce; |
| --- | --- |

2.

solicită autorităților din toate țările riverane să coopereze și să reabiliteze râul Iordan, elaborând și implementând politici axate pe obținerea de rezultate tangibile în gestionarea cererii de apă pentru gospodării și agricultură, în conservarea resurselor de apă și în gestionarea apelor uzate și a efluenților agricoli și industriali, precum și pe garantarea faptului că Iordanul inferior este alimentat cu o cantitate suficientă de apă dulce;

| 3. | salută cooperarea dintre comunitățile locale israeliene, iordaniene și palestiniene care se confruntă cu provocări similare legate de apă în zona Iordanului inferior; invită Israelul și Iordania să își onoreze pe deplin angajamentele asumate prin Tratatul de Pace cu privire la reabilitarea râului Iordan; |
| --- | --- |

3.

salută cooperarea dintre comunitățile locale israeliene, iordaniene și palestiniene care se confruntă cu provocări similare legate de apă în zona Iordanului inferior; invită Israelul și Iordania să își onoreze pe deplin angajamentele asumate prin Tratatul de Pace cu privire la reabilitarea râului Iordan;

| 4. | salută inițiativa Ministerului Mediului din Israel de a elabora un plan de referință pentru dezvoltarea teritoriului în zona Iordanului inferior; îndeamnă guvernul Iordaniei și Autoritatea Palestiniană să lanseze inițiative similare în vederea adoptării de planuri de referință pentru reabilitarea secțiunilor râului care străbat teritoriile lor; subliniază importanța accesului tuturor părților interesate la râu și remarcă faptul că aceste planuri de referință ar putea reprezenta o bază pentru un plan regional general de reabilitare și de protejare a zonei Iordanului inferior; |
| --- | --- |

4.

salută inițiativa Ministerului Mediului din Israel de a elabora un plan de referință pentru dezvoltarea teritoriului în zona Iordanului inferior; îndeamnă guvernul Iordaniei și Autoritatea Palestiniană să lanseze inițiative similare în vederea adoptării de planuri de referință pentru reabilitarea secțiunilor râului care străbat teritoriile lor; subliniază importanța accesului tuturor părților interesate la râu și remarcă faptul că aceste planuri de referință ar putea reprezenta o bază pentru un plan regional general de reabilitare și de protejare a zonei Iordanului inferior;

| 5. | salută aplicarea unor metode și tehnologii avansate de gospodărire a apelor în Israel și îndeamnă la utilizarea echitabilă a acestor metode și la transferul tehnologiilor respective către toate țările din regiune; solicită comunității internaționale, inclusiv Uniunii Europene, să își intensifice eforturile vizând asigurarea unui sprijin financiar și tehnic suplimentar pentru proiectele cooperative din acest domeniu; |
| --- | --- |

5.

salută aplicarea unor metode și tehnologii avansate de gospodărire a apelor în Israel și îndeamnă la utilizarea echitabilă a acestor metode și la transferul tehnologiilor respective către toate țările din regiune; solicită comunității internaționale, inclusiv Uniunii Europene, să își intensifice eforturile vizând asigurarea unui sprijin financiar și tehnic suplimentar pentru proiectele cooperative din acest domeniu;

| 6. | solicită guvernelor Israelului, Iordaniei și Autorității Palestiniene să depună eforturi într-un spirit de cooperare pentru a salva Iordanul inferior și le îndeamnă să creeze, cu sprijinul Uniunii Europene, o comisie a bazinului Iordanului, care să fie deschisă participării și altor țări riverane; |
| --- | --- |

6.

solicită guvernelor Israelului, Iordaniei și Autorității Palestiniene să depună eforturi într-un spirit de cooperare pentru a salva Iordanul inferior și le îndeamnă să creeze, cu sprijinul Uniunii Europene, o comisie a bazinului Iordanului, care să fie deschisă participării și altor țări riverane;

| 7. | invită Consiliul, Comisia și statele membre ale UE să încurajeze și să sprijine un plan general vizând rectificarea situației critice a râului Iordan și furnizarea în continuare de sprijin tehnic și financiar pentru reabilitarea Iordanului, în special a zonei Iordanului inferior, și în cadrul Uniunii pentru Mediterana; |
| --- | --- |

7.

invită Consiliul, Comisia și statele membre ale UE să încurajeze și să sprijine un plan general vizând rectificarea situației critice a râului Iordan și furnizarea în continuare de sprijin tehnic și financiar pentru reabilitarea Iordanului, în special a zonei Iordanului inferior, și în cadrul Uniunii pentru Mediterana;

| 8. | subliniază încă o dată că problema gospodăririi apelor, în special o distribuție echitabilă a apei care respectă nevoile tuturor locuitorilor din regiune, are o importanță crucială pentru o pace durabilă și pentru stabilitate în Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

8.

subliniază încă o dată că problema gospodăririi apelor, în special o distribuție echitabilă a apei care respectă nevoile tuturor locuitorilor din regiune, are o importanță crucială pentru o pace durabilă și pentru stabilitate în Orientul Mijlociu;

| 9. | consideră, în același timp, că planurile de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate elaborate cu Israelul, Iordania și Autoritatea Palestiniană ar trebui să includă o trimitere clară și concretă la procesul de reabilitare a acestei zone; încurajează puternic Comisia să inițieze un studiu comun privind Iordanul; |
| --- | --- |

9.

consideră, în același timp, că planurile de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate elaborate cu Israelul, Iordania și Autoritatea Palestiniană ar trebui să includă o trimitere clară și concretă la procesul de reabilitare a acestei zone; încurajează puternic Comisia să inițieze un studiu comun privind Iordanul;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, reprezentantului Cvartetului în Orientul Mijlociu, Knessetului și guvernului israelian, parlamentului și guvernului Iordaniei, parlamentului și guvernului Libanului, Președintelui Autorității Naționale Palestiniene, Consiliului Legislativ Palestinian și guvernului și parlamentului Siriei. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, reprezentantului Cvartetului în Orientul Mijlociu, Knessetului și guvernului israelian, parlamentului și guvernului Iordaniei, parlamentului și guvernului Libanului, Președintelui Autorității Naționale Palestiniene, Consiliului Legislativ Palestinian și guvernului și parlamentului Siriei.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/83

---

Joi, 9 septembrie 2010Kenya: nearestarea președintelul Sudanului, Omar al-Bashir

P7_TA(2010)0315

Rezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la Kenya: nearestarea președintelui Omar al-Bashir

2011/C 308 E/15

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la criza din Darfur, Sudan,

având în vedere mandatele de arestare emise de Curtea Penală Internațională (CPI) împotriva președintelui sudanez, Omar al-Bashir, pentru crime împotriva umanității și genocid,

având în vedere Rezoluția 1593(2005) a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite,

având în vedere declarațiile din 22 iulie 2010 și 20 august 2010 prin care Catherine Ashton, Înalta Reprezentantă a Uniunii, îndemna Ciadul și, respectiv, Kenya să coopereze cu CPI,

având în vedere Decizia nr. ICC-02/05-01/09 a Camerei Preliminare a CPI din 27 august 2010 prin care Consiliul de Securitate al ONU și Adunarea Statelor Părți la Statutul de la Roma erau informate de prezența lui Omar al-Bashir pe teritoriul Republicii Kenya,

având în vedere Statutul de la Roma,

având în vedere diferitele acorduri de parteneriat, cum ar fi Acordul de la Cotonou, încheiate între UE și statele africane, care prevăd că asistența și comerțul depind de respectarea condițiilor referitoare la statul de drept,

având în vedere articolul 4 din Actul Constitutiv al Uniunii Africane, prin care impunitatea este respinsă,

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât guvernul kenyan a adresat o invitație președintelui sudanez, Omar al-Bashir, și l-a primit pe acesta la ceremonia de promulgare a Constituției din 27 august 2010, știind că CPI a emis un mandat de arestare pe numele său; |
| --- | --- |

A.

întrucât guvernul kenyan a adresat o invitație președintelui sudanez, Omar al-Bashir, și l-a primit pe acesta la ceremonia de promulgare a Constituției din 27 august 2010, știind că CPI a emis un mandat de arestare pe numele său;

| B. | întrucât CPI a emis la 4 martie 2009 un mandat internațional de arestare pe numele președintelui Sudanului, Omar al-Bashir, pentru crime împotriva umanității (asasinat, exterminare, deportare, tortură și viol) și pentru crime de război (planificarea de atacuri împotriva civililor și jafuri), iar acesta face în același timp obiectul unei ordonanțe din 12 iulie 2010 care îl acuză de „genocid prin asasinat, genocid prin atingere gravă a integrității fizice sau psihologice a victimelor și genocid prin supunerea cu intenție a fiecăruia dintre aceste grupuri de persoane la condiții de existență menite să provoace eliminarea lor fizică”; |
| --- | --- |

B.

întrucât CPI a emis la 4 martie 2009 un mandat internațional de arestare pe numele președintelui Sudanului, Omar al-Bashir, pentru crime împotriva umanității (asasinat, exterminare, deportare, tortură și viol) și pentru crime de război (planificarea de atacuri împotriva civililor și jafuri), iar acesta face în același timp obiectul unei ordonanțe din 12 iulie 2010 care îl acuză de „genocid prin asasinat, genocid prin atingere gravă a integrității fizice sau psihologice a victimelor și genocid prin supunerea cu intenție a fiecăruia dintre aceste grupuri de persoane la condiții de existență menite să provoace eliminarea lor fizică”;

| C. | întrucât Kenya și alte 31 de state africane sunt semnatare ale Statutului de la Roma, care le obligă să aresteze orice persoană căutată de CPI și să o predea Curții sau să interzică accesul unei astfel de persoane pe teritoriul lor respectiv; |
| --- | --- |

C.

întrucât Kenya și alte 31 de state africane sunt semnatare ale Statutului de la Roma, care le obligă să aresteze orice persoană căutată de CPI și să o predea Curții sau să interzică accesul unei astfel de persoane pe teritoriul lor respectiv;

| D. | întrucât țările care au ratificat Convenția ONU din 1948 împotriva genocidului au obligația de a coopera cu CPI, chiar dacă nu sunt semnatare ale Statutului Curții; |
| --- | --- |

D.

întrucât țările care au ratificat Convenția ONU din 1948 împotriva genocidului au obligația de a coopera cu CPI, chiar dacă nu sunt semnatare ale Statutului Curții;

| E. | întrucât Sudanul, stat membru al Națiunilor Unite, a refuzat constant cooperarea cu CPI, refuzând astfel accesul la adevăr și justiție pentru milioanele de victime ale atrocităților de război din Sudan, în special din regiunea Darfur; |
| --- | --- |

E.

întrucât Sudanul, stat membru al Națiunilor Unite, a refuzat constant cooperarea cu CPI, refuzând astfel accesul la adevăr și justiție pentru milioanele de victime ale atrocităților de război din Sudan, în special din regiunea Darfur;

| F. | întrucât prim-ministrul kenyan a recunoscut că invitarea președintelui al-Bashir a fost o greșeală și că nearestarea acestuia de către autoritățile kenyene constituie o încălcare gravă a obligațiilor internaționale care revin Kenyei nu numai în temeiul statutului de la Roma, ci și în temeiul legislației naționale, inclusiv al noii sale constituții, care recunoaște aplicabilitatea directă a dreptului internațional; |
| --- | --- |

F.

întrucât prim-ministrul kenyan a recunoscut că invitarea președintelui al-Bashir a fost o greșeală și că nearestarea acestuia de către autoritățile kenyene constituie o încălcare gravă a obligațiilor internaționale care revin Kenyei nu numai în temeiul statutului de la Roma, ci și în temeiul legislației naționale, inclusiv al noii sale constituții, care recunoaște aplicabilitatea directă a dreptului internațional;

| G. | întrucât fostul secretar-general al ONU, Kofi Annan, actualul mediator al crizei kenyene, a solicitat Kenyei să își clarifice poziția cu privire la CPI și să își reafirme angajamentul față de aceasta; |
| --- | --- |

G.

întrucât fostul secretar-general al ONU, Kofi Annan, actualul mediator al crizei kenyene, a solicitat Kenyei să își clarifice poziția cu privire la CPI și să își reafirme angajamentul față de aceasta;

| H. | întrucât Kenya are obligația clară de a coopera cu CPI în ceea ce privește executarea a astfel de mandate de arestare, obligație rezultată atât din Rezoluția 1593 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite, prin care acesta îndeamnă toate statele și organizațiile regionale și internaționale vizate să coopereze pe deplin cu CPI, precum și din articolul 87 din Statutul Curții, la care Republica Kenya este parte; |
| --- | --- |

H.

întrucât Kenya are obligația clară de a coopera cu CPI în ceea ce privește executarea a astfel de mandate de arestare, obligație rezultată atât din Rezoluția 1593 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite, prin care acesta îndeamnă toate statele și organizațiile regionale și internaționale vizate să coopereze pe deplin cu CPI, precum și din articolul 87 din Statutul Curții, la care Republica Kenya este parte;

| I. | întrucât președintele al-Bashir a vizitat Ciadul, care a semnat de asemenea tratatul de instituire a CPI, fără ca această țară să își îndeplinească obligațiile; |
| --- | --- |

I.

întrucât președintele al-Bashir a vizitat Ciadul, care a semnat de asemenea tratatul de instituire a CPI, fără ca această țară să își îndeplinească obligațiile;

| J. | întrucât, de la punerea sa sub acuzare, președintele sudanez a călătorit și în Egipt, Libia, Arabia Saudită, Eritreea, Qatar, Zimbabwe și Etiopia; |
| --- | --- |

J.

întrucât, de la punerea sa sub acuzare, președintele sudanez a călătorit și în Egipt, Libia, Arabia Saudită, Eritreea, Qatar, Zimbabwe și Etiopia;

| K. | întrucât Uniunea Africană a comunicat într-adevăr în iulie 2009 că statele sale membre vor refuza să coopereze, în conformitate cu articolul 98 din statut, și întrucât și-a reiterat această poziție după acuzarea de genocid a lui Omar al-Bashir, iar apoi, printr-o rezoluție adoptată prin consens la 27 iulie 2010 în cadrul Summitului de la Kampala, a solicitat Consiliului de Securitate al ONU să suspende procedurile împotriva președintelui sudanez, în conformitate cu articolul 16 din statut; |
| --- | --- |

K.

întrucât Uniunea Africană a comunicat într-adevăr în iulie 2009 că statele sale membre vor refuza să coopereze, în conformitate cu articolul 98 din statut, și întrucât și-a reiterat această poziție după acuzarea de genocid a lui Omar al-Bashir, iar apoi, printr-o rezoluție adoptată prin consens la 27 iulie 2010 în cadrul Summitului de la Kampala, a solicitat Consiliului de Securitate al ONU să suspende procedurile împotriva președintelui sudanez, în conformitate cu articolul 16 din statut;

| L. | regretând refuzul Uniunii Africane (UA) de a permite crearea unui birou al CPI pe lângă Uniune și amenințările făcute la adresa statelor africane care nu respectă această decizie; |
| --- | --- |

L.

regretând refuzul Uniunii Africane (UA) de a permite crearea unui birou al CPI pe lângă Uniune și amenințările făcute la adresa statelor africane care nu respectă această decizie;

| M. | întrucât genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război nu trebuie să rămână nepedepsite, iar modul în care este tratat cazul președintelui al-Bashir reprezintă un precedent important în lupta împotriva impunității șefilor de stat în exercițiu, |
| --- | --- |

M.

întrucât genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război nu trebuie să rămână nepedepsite, iar modul în care este tratat cazul președintelui al-Bashir reprezintă un precedent important în lupta împotriva impunității șefilor de stat în exercițiu,

| 1. | își exprimă regretul față de decizia Kenyei de a-l invita pe președintele Omar al-Bashir să participe la ceremonia de semnare a noii constituții care instaurează o nouă eră de guvernanță democratică a acestei țări; |
| --- | --- |

1.

își exprimă regretul față de decizia Kenyei de a-l invita pe președintele Omar al-Bashir să participe la ceremonia de semnare a noii constituții care instaurează o nouă eră de guvernanță democratică a acestei țări;

| 2. | solicită membrilor comunității internaționale, inclusiv tuturor țărilor africane, să asigure tragerea la răspundere fără rezerve pentru crimele împotriva dreptului internațional, în special pentru cele care au avut loc în Sudan; |
| --- | --- |

2.

solicită membrilor comunității internaționale, inclusiv tuturor țărilor africane, să asigure tragerea la răspundere fără rezerve pentru crimele împotriva dreptului internațional, în special pentru cele care au avut loc în Sudan;

| 3. | solicită șefilor de stat și de guvern africani semnatari ai Statutului de la Roma să își onoreze angajamentele și să coopereze cu CPI în cadrul investigațiilor acesteia cu privire la crimele de război, la crimele împotriva umanității sau la genociduri; |
| --- | --- |

3.

solicită șefilor de stat și de guvern africani semnatari ai Statutului de la Roma să își onoreze angajamentele și să coopereze cu CPI în cadrul investigațiilor acesteia cu privire la crimele de război, la crimele împotriva umanității sau la genociduri;

| 4. | subliniază că CPI are datoria de a-și exercita competențele în mod imparțial și universal, inclusiv în țările occidentale, și că respectarea deciziilor sale este indispensabilă pentru credibilitatea și pentru acțiunile viitoare ale Curții; |
| --- | --- |

4.

subliniază că CPI are datoria de a-și exercita competențele în mod imparțial și universal, inclusiv în țările occidentale, și că respectarea deciziilor sale este indispensabilă pentru credibilitatea și pentru acțiunile viitoare ale Curții;

| 5. | regretă că unii membri ai Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite nu sunt semnatari ai Statutului de la Roma prin care a fost creată CPI; |
| --- | --- |

5.

regretă că unii membri ai Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite nu sunt semnatari ai Statutului de la Roma prin care a fost creată CPI;

| 6. | regretă deciziile Uniunii Africane și ale Ligii Arabe de a refuza să colaboreze cu CPI și solicită Înaltei Reprezentante a Uniunii să întreprindă demersurile necesare pentru ca acest punct să figureze pe ordinea de zi a viitorului summit UA/UE; |
| --- | --- |

6.

regretă deciziile Uniunii Africane și ale Ligii Arabe de a refuza să colaboreze cu CPI și solicită Înaltei Reprezentante a Uniunii să întreprindă demersurile necesare pentru ca acest punct să figureze pe ordinea de zi a viitorului summit UA/UE;

| 7. | solicită Uniunii Africane să își revadă poziția și să se opună impunității, injustiției, crimelor de război, crimelor împotriva umanității și genocidului; |
| --- | --- |

7.

solicită Uniunii Africane să își revadă poziția și să se opună impunității, injustiției, crimelor de război, crimelor împotriva umanității și genocidului;

| 8. | solicită încetarea impunității pentru toate crimele comise în timpul războiului din Sudan și speră că președintele Omar al-Bashir va fi adus în curând în fața Curții Penale Internaționale de la Haga - unde va beneficia de drepturile prevăzute de legislația internațională - ca parte a reinstaurării necesare a justiției, a statului de drept și a respectului față de victimele unor astfel de crime; |
| --- | --- |

8.

solicită încetarea impunității pentru toate crimele comise în timpul războiului din Sudan și speră că președintele Omar al-Bashir va fi adus în curând în fața Curții Penale Internaționale de la Haga - unde va beneficia de drepturile prevăzute de legislația internațională - ca parte a reinstaurării necesare a justiției, a statului de drept și a respectului față de victimele unor astfel de crime;

| 9. | solicită președintelui și guvernului kenyan să își reafirme angajamentul față de CPI și cooperarea cu aceasta, inclusiv în ceea ce privește actele de violență care au urmat alegerilor din 2007 și din 2008; |
| --- | --- |

9.

solicită președintelui și guvernului kenyan să își reafirme angajamentul față de CPI și cooperarea cu aceasta, inclusiv în ceea ce privește actele de violență care au urmat alegerilor din 2007 și din 2008;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, instituțiilor Uniunii Africane, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite, Curții Penale Internaționale, guvernului Kenyei și tuturor parlamentelor și guvernelor statelor membre ale Agenției Interguvernamentale pentru Dezvoltare. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, instituțiilor Uniunii Africane, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite, Curții Penale Internaționale, guvernului Kenyei și tuturor parlamentelor și guvernelor statelor membre ale Agenției Interguvernamentale pentru Dezvoltare.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/86

---

Joi, 9 septembrie 2010Drepturile omului în Siria, în special cazul lui Haythan Al-Maleh

P7_TA(2010)0316

Rezoluția Parlamentului European din 9 septembrie 2010 referitoare la situația drepturilor omului în Siria, în special cazul lui Haythan Al-Maleh

2011/C 308 E/16

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Siria, în special Rezoluția din 8 septembrie 2005 referitoare la prizonierii politici din Siria (1), Rezoluția din 15 iunie 2006 referitoare la drepturile omului în Siria (2), Rezoluția din 24 mai 2007 referitoare la situația drepturilor omului în Siria (3) și Rezoluția din 17 septembrie 2009 referitoare la Siria: cazul lui Muhannad Al-Hassani (4),

având în vedere Raportul care conține recomandările Parlamentului adresate Consiliului privind concluziile Acordului de asociere euro-mediteranean între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Arabă Siriană, pe de altă parte, adoptat la 10 octombrie 2006,

având în vedere Raportul referitor la politicile UE în favoarea apărătorilor drepturilor omului, adoptat la 17 iunie 2010,

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966, la care Siria este parte semnatară,

având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, adoptată în 1975 și ratificată de Siria la 18 septembrie 2004,

având în vedere Declarația privind apărătorii drepturilor omului, adoptată de Organizația Națiunilor Unite în 1998,

având în vedere Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului,

având în vedere Declarația comună a Summitului privind Mediterana, desfășurat la 13 iulie 2008 la Paris,

având în vedere declarația Înaltei Reprezentante, Catherine Ashton, cu privire la cazurile de încălcare a drepturilor omului în Siria, din 27 iulie 2010,

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | conștient de importanța legăturilor politice, economice și culturale existente între Uniunea Europeană și Siria; |
| --- | --- |

A.

conștient de importanța legăturilor politice, economice și culturale existente între Uniunea Europeană și Siria;

| B. | întrucât Haythan Al-Maleh, cetățean sirian în vârstă de 80 de ani și avocat specializat pe drepturile omului, a fost arestat de ofițerii Serviciului general de securitate la 14 octombrie 2009, reținut fără drept la comunicare până la interogarea sa de către procurorul militar la 20 octombrie 2009 și condamnat de Tribunalul militar din Damasc la 4 iulie 2010 la trei ani de închisoare pe motiv de „răspândire de știri false și exagerate care afectează sentimentele naționale”, în temeiul articolelor 285 și 286 din Codul penal sirian, în ciuda faptului că tribunalele militare nu ar trebui să aibă competența de a judeca civili; |
| --- | --- |

B.

întrucât Haythan Al-Maleh, cetățean sirian în vârstă de 80 de ani și avocat specializat pe drepturile omului, a fost arestat de ofițerii Serviciului general de securitate la 14 octombrie 2009, reținut fără drept la comunicare până la interogarea sa de către procurorul militar la 20 octombrie 2009 și condamnat de Tribunalul militar din Damasc la 4 iulie 2010 la trei ani de închisoare pe motiv de „răspândire de știri false și exagerate care afectează sentimentele naționale”, în temeiul articolelor 285 și 286 din Codul penal sirian, în ciuda faptului că tribunalele militare nu ar trebui să aibă competența de a judeca civili;

| C. | întrucât, conform rapoartelor întocmite de misiunile de monitorizare a proceselor organizate de organizațiile societății civile internaționale, procesul lui Haythan Al-Maleh nu a respectat normele internaționale privind echitatea, inclusiv dreptul de a fi considerat inocent și dreptul la apărare; |
| --- | --- |

C.

întrucât, conform rapoartelor întocmite de misiunile de monitorizare a proceselor organizate de organizațiile societății civile internaționale, procesul lui Haythan Al-Maleh nu a respectat normele internaționale privind echitatea, inclusiv dreptul de a fi considerat inocent și dreptul la apărare;

| D. | întrucât lui Haythan Al-Maleh, care suferă de artrită, diabet și afecțiuni ale tiroidei, nu i se permite accesul regulat la îngrijire medicală; întrucât starea sa de sănătate s-a deteriorat grav în vara anului 2010; |
| --- | --- |

D.

întrucât lui Haythan Al-Maleh, care suferă de artrită, diabet și afecțiuni ale tiroidei, nu i se permite accesul regulat la îngrijire medicală; întrucât starea sa de sănătate s-a deteriorat grav în vara anului 2010;

| E. | întrucât alți apărători sirieni proeminenți ai drepturilor omului, inclusiv Muhannad Al-Hassani și Ali Al-Abdullah, au rămas în detenție în țară; |
| --- | --- |

E.

întrucât alți apărători sirieni proeminenți ai drepturilor omului, inclusiv Muhannad Al-Hassani și Ali Al-Abdullah, au rămas în detenție în țară;

| F. | întrucât urmărirea penală și condamnarea lui Haythan Al-Maleh pentru acuzații legate de declarațiile sale publice privind sistemul juridic și cel politic din Siria, iar în cazul lui Muhannad Al-Hassani pentru acuzații legate de activitățile sale profesionale în calitate de avocat, inclusiv observațiile sale și raportul său privind audierile publice înaintea Curții de Securitate de Stat, reprezintă o formă de pedeapsă pentru exercitarea dreptului legitim la liberă exprimare conferit de PIDCP, la care Siria este parte semnatară; |
| --- | --- |

F.

întrucât urmărirea penală și condamnarea lui Haythan Al-Maleh pentru acuzații legate de declarațiile sale publice privind sistemul juridic și cel politic din Siria, iar în cazul lui Muhannad Al-Hassani pentru acuzații legate de activitățile sale profesionale în calitate de avocat, inclusiv observațiile sale și raportul său privind audierile publice înaintea Curții de Securitate de Stat, reprezintă o formă de pedeapsă pentru exercitarea dreptului legitim la liberă exprimare conferit de PIDCP, la care Siria este parte semnatară;

| G. | întrucât practicile de hărțuire, restricționare a libertății de circulație și arestare arbitrară sunt folosite în mod regulat de către autoritățile siriene împotriva apărătorilor drepturilor omului din țară; întrucât aceste practici vin în contradicție cu rolul important pe care Siria îl are în regiune; |
| --- | --- |

G.

întrucât practicile de hărțuire, restricționare a libertății de circulație și arestare arbitrară sunt folosite în mod regulat de către autoritățile siriene împotriva apărătorilor drepturilor omului din țară; întrucât aceste practici vin în contradicție cu rolul important pe care Siria îl are în regiune;

| H. | întrucât aplicarea continuă a legii de urgență limitează efectiv capacitatea cetățenilor de a-și exercita dreptul la libertatea de exprimare, asociere și întrunire; |
| --- | --- |

H.

întrucât aplicarea continuă a legii de urgență limitează efectiv capacitatea cetățenilor de a-și exercita dreptul la libertatea de exprimare, asociere și întrunire;

| I. | întrucât Acordul de asociere între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Arabă Siriană, pe de altă parte, nu a fost încă semnat; întrucât semnarea acestui acord a fost amânată la cererea Siriei din octombrie 2009; întrucât respectarea drepturilor omului constituie o parte esențială a acestui acord; |
| --- | --- |

I.

întrucât Acordul de asociere între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Arabă Siriană, pe de altă parte, nu a fost încă semnat; întrucât semnarea acestui acord a fost amânată la cererea Siriei din octombrie 2009; întrucât respectarea drepturilor omului constituie o parte esențială a acestui acord;

| J. | întrucât parteneriatul dintre țările participante la Uniunea pentru Mediterana se bazează pe angajamentul de a respecta pe deplin principiile democratice, drepturile omului și libertățile fundamentale consacrate în legislația internațională privind drepturile omului, |
| --- | --- |

J.

întrucât parteneriatul dintre țările participante la Uniunea pentru Mediterana se bazează pe angajamentul de a respecta pe deplin principiile democratice, drepturile omului și libertățile fundamentale consacrate în legislația internațională privind drepturile omului,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația lui Haythan Al-Maleh și solicită autorităților siriene să-l elibereze fără întârziere și necondiționat și să garanteze bunăstarea sa fizică și psihologică indiferent de împrejurări; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația lui Haythan Al-Maleh și solicită autorităților siriene să-l elibereze fără întârziere și necondiționat și să garanteze bunăstarea sa fizică și psihologică indiferent de împrejurări;

| 2. | solicită guvernului sirian să analizeze din nou toate cazurile prizonierilor de conștiință, în conformitate cu constituția națională și angajamentele internaționale ale țării, și să elibereze imediat toți prizonierii de conștiință, inclusiv pe Muhannad Al-Hassani, Ali Al-Abdullah, Anour Al-Bunni și Kamal Labwani; |
| --- | --- |

2.

solicită guvernului sirian să analizeze din nou toate cazurile prizonierilor de conștiință, în conformitate cu constituția națională și angajamentele internaționale ale țării, și să elibereze imediat toți prizonierii de conștiință, inclusiv pe Muhannad Al-Hassani, Ali Al-Abdullah, Anour Al-Bunni și Kamal Labwani;

| 3. | solicită autorităților siriene să pună capăt persecutărilor și hărțuirilor militanților pentru apărarea drepturilor omului și ale familiilor acestora și să garanteze faptul că apărătorii drepturilor omului sunt liberi să-și desfășoare activitățile fără piedici sau intimidare; |
| --- | --- |

3.

solicită autorităților siriene să pună capăt persecutărilor și hărțuirilor militanților pentru apărarea drepturilor omului și ale familiilor acestora și să garanteze faptul că apărătorii drepturilor omului sunt liberi să-și desfășoare activitățile fără piedici sau intimidare;

| 4. | solicită autorităților siriene să respecte normele internaționale în domeniul drepturilor omului, precum și angajamentele internaționale pe care statul le-a luat de bună voie, care garantează libertatea de opinie, libertatea de exprimare și dreptul la un proces echitabil, precum și să asigure faptul că deținuții sunt tratați corect și nu sunt supuși torturii sau oricărui alt rău tratament și că aceștia dispun de un acces prompt, regulat și nerestricționat la familii, avocați și medici; |
| --- | --- |

4.

solicită autorităților siriene să respecte normele internaționale în domeniul drepturilor omului, precum și angajamentele internaționale pe care statul le-a luat de bună voie, care garantează libertatea de opinie, libertatea de exprimare și dreptul la un proces echitabil, precum și să asigure faptul că deținuții sunt tratați corect și nu sunt supuși torturii sau oricărui alt rău tratament și că aceștia dispun de un acces prompt, regulat și nerestricționat la familii, avocați și medici;

| 5. | solicită autorităților siriene să asigure funcționarea în condiții de transparență a sistemului judiciar, în special a Curții Supreme de Securitate de Stat; |
| --- | --- |

5.

solicită autorităților siriene să asigure funcționarea în condiții de transparență a sistemului judiciar, în special a Curții Supreme de Securitate de Stat;

| 6. | reiterează solicitarea sa de încetare a stării de urgență în Siria, stabilită cu mai mult de 40 de ani înainte; |
| --- | --- |

6.

reiterează solicitarea sa de încetare a stării de urgență în Siria, stabilită cu mai mult de 40 de ani înainte;

| 7. | consideră că posibilitatea de semnare a Acordului de asociere este o ocazie importantă de a aborda încălcările actuale ale drepturilor omului și de a consolida procesul de reformă în Siria; solicită Consiliului și Comisiei să utilizeze pe deplin această pârghie importantă prin adoptarea unui plan de acțiune bilateral privind drepturile omului și democrația, care să indice cu claritate evoluțiile pozitive specifice ale situației drepturilor omului așteptate din partea autorităților siriene; |
| --- | --- |

7.

consideră că posibilitatea de semnare a Acordului de asociere este o ocazie importantă de a aborda încălcările actuale ale drepturilor omului și de a consolida procesul de reformă în Siria; solicită Consiliului și Comisiei să utilizeze pe deplin această pârghie importantă prin adoptarea unui plan de acțiune bilateral privind drepturile omului și democrația, care să indice cu claritate evoluțiile pozitive specifice ale situației drepturilor omului așteptate din partea autorităților siriene;

| 8. | subliniază faptul că, în conformitate cu articolul 218 din TFUE, Parlamentul ar trebui să fie pe deplin informat în toate etapele de negociere ale acordurilor internaționale; solicită, astfel, Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la situația discuțiilor purtate cu autoritățile siriene referitoare la semnarea Acordului de asociere; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că, în conformitate cu articolul 218 din TFUE, Parlamentul ar trebui să fie pe deplin informat în toate etapele de negociere ale acordurilor internaționale; solicită, astfel, Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la situația discuțiilor purtate cu autoritățile siriene referitoare la semnarea Acordului de asociere;

| 9. | salută continuarea dialogului dintre Uniunea Europeană și Siria și speră că eforturile susținute vor conduce nu doar la îmbunătățirea situației economice și sociale din Siria, ceea ce se înregistrează deja, dar și a situației politice și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

9.

salută continuarea dialogului dintre Uniunea Europeană și Siria și speră că eforturile susținute vor conduce nu doar la îmbunătățirea situației economice și sociale din Siria, ceea ce se înregistrează deja, dar și a situației politice și a drepturilor omului;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernului și parlamentului Republicii Arabe Siriene. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernului și parlamentului Republicii Arabe Siriene.

---

(1)  JO C 193 E, 17.8.2006, p. 349.

(2)  JO C 300 E, 9.12.2006, p. 519.

(3)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 485.

(4)  JO C 224 E, 19.8.2010, p. 32.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/88

---

Joi, 9 septembrie 2010Lipsa unui proces transparent și conținutul potențial controversat al Acordului comercial de combatere a contrafacerii (ACCA)

P7_TA(2010)0317

Declarația Parlamentului European din 9 septembrie 2010 privind lipsa unui proces transparent și conținutul potențial controversat al Acordului comercial de combatere a contrafacerii (ACCA)

2011/C 308 E/17

Parlamentul European,

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât negocierile privind Acordul comercial de combatere a contrafacerii (ACCA) sunt în curs; |
| --- | --- |

A.

întrucât negocierile privind Acordul comercial de combatere a contrafacerii (ACCA) sunt în curs;

| B. | întrucât rolul Parlamentului în procedura de codecizie privind chestiuni comerciale și accesul său la documentele de negociere sunt garantate de Tratatul de la Lisabona, |
| --- | --- |

B.

întrucât rolul Parlamentului în procedura de codecizie privind chestiuni comerciale și accesul său la documentele de negociere sunt garantate de Tratatul de la Lisabona,

| 1. | consideră că acordul propus nu ar trebui să impună, în mod indirect, armonizarea legislației privind drepturile de autor, brevetele de invenție sau mărcile înregistrate și că trebuie respectat principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

1.

consideră că acordul propus nu ar trebui să impună, în mod indirect, armonizarea legislației privind drepturile de autor, brevetele de invenție sau mărcile înregistrate și că trebuie respectat principiul subsidiarității;

| 2. | consideră că acordul propus nu ar trebui să impună restricții bunului mers al procedurilor judiciare, nici să slăbească drepturile fundamentale, cum ar fi libertatea de exprimare și dreptul la viața privată; |
| --- | --- |

2.

consideră că acordul propus nu ar trebui să impună restricții bunului mers al procedurilor judiciare, nici să slăbească drepturile fundamentale, cum ar fi libertatea de exprimare și dreptul la viața privată;

| 3. | subliniază că riscurile economice și cele în materie de inovare trebuie evaluate înainte de introducerea unor sancțiuni penale în cazurile în care există deja măsuri de drept civil; |
| --- | --- |

3.

subliniază că riscurile economice și cele în materie de inovare trebuie evaluate înainte de introducerea unor sancțiuni penale în cazurile în care există deja măsuri de drept civil;

| 4. | consideră că furnizorii de servicii de internet nu ar trebui să fie ținuți responsabili pentru datele transmise prin intermediul serviciilor lor în măsura în care acest lucru ar impune o monitorizare prealabilă sau o filtrare a acestor date; |
| --- | --- |

4.

consideră că furnizorii de servicii de internet nu ar trebui să fie ținuți responsabili pentru datele transmise prin intermediul serviciilor lor în măsura în care acest lucru ar impune o monitorizare prealabilă sau o filtrare a acestor date;

| 5. | subliniază că orice măsură care vizează consolidarea competențelor în materie de inspecții transfrontaliere și de confiscare a bunurilor nu ar trebui să prejudicieze accesul global la medicamente legale, la prețuri abordabile și sigure; |
| --- | --- |

5.

subliniază că orice măsură care vizează consolidarea competențelor în materie de inspecții transfrontaliere și de confiscare a bunurilor nu ar trebui să prejudicieze accesul global la medicamente legale, la prețuri abordabile și sigure;

| 6. | declară că nu va fi în măsură să dea avizul conform cu privire la acordul propus în cazul în care aspectele menționate mai sus nu sunt respectate; |
| --- | --- |

6.

declară că nu va fi în măsură să dea avizul conform cu privire la acordul propus în cazul în care aspectele menționate mai sus nu sunt respectate;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), Comisiei, Consiliului și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), Comisiei, Consiliului și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 1 la procesul-verbal din 9 septembrie 2010 (P7_PV(2010)09-09(ANN1)).

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/89

---

Joi, 9 septembrie 2010Anul european al combaterii violenței împotriva femeilor

P7_TA(2010)0318

Declarația Parlamentului European din 9 septembrie 2010 privind instituirea unui an european al combaterii violenței împotriva femeilor

2011/C 308 E/18

Parlamentul European,

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât expresia „violență împotriva femeilor” desemnează toate actele de violență bazate pe gen și care provoacă sau pot provoca femeilor un prejudiciu sau suferințe fizice, sexuale sau psihologice, inclusiv simplul fapt de a le amenința cu astfel de acte, precum și constrângerea sau privarea arbitrară de libertate, fie în viața publică, fie în viața privată; |
| --- | --- |

A.

întrucât expresia „violență împotriva femeilor” desemnează toate actele de violență bazate pe gen și care provoacă sau pot provoca femeilor un prejudiciu sau suferințe fizice, sexuale sau psihologice, inclusiv simplul fapt de a le amenința cu astfel de acte, precum și constrângerea sau privarea arbitrară de libertate, fie în viața publică, fie în viața privată;

| B. | întrucât violența împotriva femeilor este un obstacol major în calea egalității dintre femei și bărbați și constituie una dintre cele mai răspândite încălcări ale drepturilor omului, fără diferențe în funcție de barierele geografice, economice, culturale sau sociale; |
| --- | --- |

B.

întrucât violența împotriva femeilor este un obstacol major în calea egalității dintre femei și bărbați și constituie una dintre cele mai răspândite încălcări ale drepturilor omului, fără diferențe în funcție de barierele geografice, economice, culturale sau sociale;

| C. | întrucât aceasta reprezintă o problemă foarte gravă în cadrul Uniunii Europene, unde 20 % până la 25 % dintre femei suferă de violențe fizice în cursul vieții de adult și peste 10 % dintre femei sunt victime ale violențelor sexuale; |
| --- | --- |

C.

întrucât aceasta reprezintă o problemă foarte gravă în cadrul Uniunii Europene, unde 20 % până la 25 % dintre femei suferă de violențe fizice în cursul vieții de adult și peste 10 % dintre femei sunt victime ale violențelor sexuale;

| D. | întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat instituirea unui an european al combaterii violenței împotriva femeilor, mai ales în momentul adoptării, în 2009, a rezoluției privind egalitatea între femei și bărbați, |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat instituirea unui an european al combaterii violenței împotriva femeilor, mai ales în momentul adoptării, în 2009, a rezoluției privind egalitatea între femei și bărbați,

| 1. | insistă asupra faptului că este esențial să combatem violența împotriva femeilor pentru a ajunge la egalitate între femei și bărbați; |
| --- | --- |

1.

insistă asupra faptului că este esențial să combatem violența împotriva femeilor pentru a ajunge la egalitate între femei și bărbați;

| 2. | solicită Comisiei ca în următorii cinci ani să instituie un an european al combaterii violenței împotriva femeilor; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei ca în următorii cinci ani să instituie un an european al combaterii violenței împotriva femeilor;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), Comisiei.

---

(1)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 2 la procesul-verbal din 9 septembrie 2010 (P7_PV(2010)09-09(ANN2)).

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 7 septembrie 2010

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/90 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/90

---

Marți, 7 septembrie 2010Cererea de ridicare a imunității parlamentare a dlui Viktor Uspaskich

P7_TA(2010)0296

Decizia Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la cererea de ridicare a imunității lui Viktor Uspaskich (2009/2147(IMM))

2011/C 308 E/19

Parlamentul European,

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Viktor Uspaskich, transmisă de autoritățile judiciare lituaniene la 14 iulie 2009 și comunicată în ședința plenară din 7 octombrie 2009,

în urma audierii lui Viktor Uspaskich, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

având în vedere articolele 8 și 9 ale Protocolului nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, anexat la tratate,

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964 și din 10 iulie 1986 (1),

având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Lituania,

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0244/2010),

| A. | întrucât împotriva lui Victor Uspaskich, deputat în Parlamentul European, a fost deschisă urmărirea penală, acesta fiind acuzat de săvârșirea de infracțiuni în procedura pendinte la Tribunalul penal regional din Vilnius, în conformitate cu articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 222 alineatul (1), articolul 220 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 220 alineatul (1), articolul 205 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 205 alineatul (1) din Codul penal lituanian; |
| --- | --- |

A.

întrucât împotriva lui Victor Uspaskich, deputat în Parlamentul European, a fost deschisă urmărirea penală, acesta fiind acuzat de săvârșirea de infracțiuni în procedura pendinte la Tribunalul penal regional din Vilnius, în conformitate cu articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 222 alineatul (1), articolul 220 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 220 alineatul (1), articolul 205 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 205 alineatul (1) din Codul penal lituanian;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, pe durata sesiunilor Parlamentului European, membrii acestuia beneficiază pe teritoriul național de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări, întrucât imunitatea nu poate fi invocată în caz de flagrant delict și întrucât nu poate fi considerată o piedică pentru Parlamentul European de a ridica imunitatea unuia dintre membrii săi; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, pe durata sesiunilor Parlamentului European, membrii acestuia beneficiază pe teritoriul național de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări, întrucât imunitatea nu poate fi invocată în caz de flagrant delict și întrucât nu poate fi considerată o piedică pentru Parlamentul European de a ridica imunitatea unuia dintre membrii săi;

| C. | întrucât acuzațiile aduse dlui Uspaskich nu sunt legate de opiniile sau voturile exprimate în exercitarea funcției sale de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

C.

întrucât acuzațiile aduse dlui Uspaskich nu sunt legate de opiniile sau voturile exprimate în exercitarea funcției sale de deputat în Parlamentul European;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 62 din Constituția Republicii Lituania, un deputat în parlamentul național (Seimas) nu poate răspunde penal, nu poate fi arestat, iar libertatea sa nu poate fi restricționată în niciun alt mod fără acordul Seimas; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 62 din Constituția Republicii Lituania, un deputat în parlamentul național (Seimas) nu poate răspunde penal, nu poate fi arestat, iar libertatea sa nu poate fi restricționată în niciun alt mod fără acordul Seimas;

| E. | întrucât articolul 62 prevede, de asemenea, că un deputat în Seimas nu poate fi persecutat pentru voturile sau discursurile sale din Seimas, deși poate fi tras la răspundere, în conformitate cu procedura generală, pentru insultă personală sau calomnie; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 62 prevede, de asemenea, că un deputat în Seimas nu poate fi persecutat pentru voturile sau discursurile sale din Seimas, deși poate fi tras la răspundere, în conformitate cu procedura generală, pentru insultă personală sau calomnie;

| F. | întrucât dl Uspaskich este în principal acuzat de comiterea unor delicte de falsificare a documentelor contabile legate de finanțarea unui partid politic în cursul unei perioade anterioare alegerii sale în Parlamentul European; |
| --- | --- |

F.

întrucât dl Uspaskich este în principal acuzat de comiterea unor delicte de falsificare a documentelor contabile legate de finanțarea unui partid politic în cursul unei perioade anterioare alegerii sale în Parlamentul European;

| G. | întrucât nu s-a adus nicio dovadă convingătoare privind existența fumus persecutionis, iar delictele de care este acuzat dl Uspaskich nu au nimic de a face cu activitățile sale de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

G.

întrucât nu s-a adus nicio dovadă convingătoare privind existența fumus persecutionis, iar delictele de care este acuzat dl Uspaskich nu au nimic de a face cu activitățile sale de deputat în Parlamentul European;

| H. | întrucât este adecvat, prin urmare, să îi fie ridicată imunitatea, |
| --- | --- |

H.

întrucât este adecvat, prin urmare, să îi fie ridicată imunitatea,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Viktor Uspaskich; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Viktor Uspaskich;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților de resort din Republica Lituania. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților de resort din Republica Lituania.

---

(1)  Cauza 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier [1964] Culegere 195 și cauza 149/85 Wybot/Faure și alții [1986] Culegere 2391.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 7 septembrie 2010

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/92

---

Marți, 7 septembrie 2010Libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii ***I

P7_TA(2010)0291

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii (codificare) (COM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD))

2011/C 308 E/20

(Procedura legislativă ordinară - codificare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0204),

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 46 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFEU), în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0112/2010),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din TFUE,

având în vedere avizele motivate prezentate Președintelui Parlamentului de către parlamentele naționale privind conformitatea proiectului cu principiul subsidiarității,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 iulie 2010,

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

având în vedere articolele 86 și 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0222/2010),

| A. | întrucât grupul consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

Marți, 7 septembrie 2010P7_TC1-COD(2010)0110

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 7 septembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii (codificare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. .../2011)

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/93

---

Marți, 7 septembrie 2010Autentificarea monedelor euro și procesarea monedelor euro improprii circulației ***I

P7_TA(2010)0292

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind autentificarea monedelor euro și procesarea monedelor euro improprii circulației (COM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD))

2011/C 308 E/21

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0459),

având în vedere articolul 123 alineatul (4) din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0207/2009),

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665 și anexa la aceasta COM(2010)0147),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 133 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 16 noiembrie 2009 (1),

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0212/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 284, 25.11.2009, p. 6.

---

Marți, 7 septembrie 2010P7_TC1-COD(2009)0128

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 septembrie 2010 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind autentificarea monedelor euro și procesarea monedelor euro improprii circulației

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1210/2010)

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/94 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/94

---

Marți, 7 septembrie 2010Acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova ***I

P7_TA(2010)0293

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova (COM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD))

2011/C 308 E/22

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0302),

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0144/2010),

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0242/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

Marți, 7 septembrie 2010P7_TC1-COD(2010)0162

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 7 septembrie 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și al Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 938/2010/UE)

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/95 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/95

---

Marți, 7 septembrie 2010Suspendarea temporară a taxelor din tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în regiunile autonome Madeira și Azore *

P7_TA(2010)0294

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de suspendare temporară a taxelor din tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în regiunile autonome Madeira și Azore (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS))

2011/C 308 E/23

(Procedura legislativă specială – consultare repetată)

Parlamentul European,

având în vedere proiectul Consiliului (09109/2010),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0370),

având în vedere poziția sa din 20 ianuarie 2010 (1),

având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia Consiliul a consultat din nou Parlamentul (C7-0106/2010),

având în vedere articolul 55 și articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7–0232/2010),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului astfel cum a fost modificat; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului astfel cum a fost modificat;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial proiectul sau să îl înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial proiectul sau să îl înlocuiască cu un alt text;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

| PROIECTUL CONSILIULUI | AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Proiect de regulament


  Articolul 6a – alineatul 2 |
| (2)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică Consiliului. | (2)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică
  Parlamentului European și
  Consiliului. |
| Amendamentul 2 |
| Proiect de regulament


  Articolul 6b – alineatul 2 |
| (2)   În cazul în care Consiliul a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă este oportun să revoce delegarea de competențe, acesta face demersurile necesare pentru a informa Comisia cu suficient timp înainte de adoptarea unei decizii finale, indicând competențele delegate care ar putea face obiectul unei revocări, precum și eventualele motive ale revocării. | (2)   În cazul în care Consiliul a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă este oportun să revoce delegarea de competențe, acesta face demersurile necesare pentru a informa
  Parlamentul European și
  Comisia cu suficient timp înainte de adoptarea unei decizii finale, indicând competențele a căror delegare ar putea face obiectul unei revocări, precum și eventualele motive ale revocării. |
| Amendamentul 3 |
| Proiect de regulament


  Articolul 6c – alineatul 1 |
| (1)   Consiliul poate formula obiecții privind actele delegate în termen de trei luni de la data notificării. | (1)   Consiliul poate formula obiecții privind actele delegate în termen de trei luni de la data notificării.
  În cazul în care intenționează să formuleze obiecții, Consiliul face demersurile necesare pentru a informa Parlamentul European cu suficient timp înainte de adoptarea unei decizii finale, indicând actele delegate care vor face obiectul obiecțiilor, precum și motivele acestora. |

PROIECTUL CONSILIULUI

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI

Amendamentul 1

Proiect de regulament

Articolul 6a – alineatul 2

(2)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică Consiliului.

(2)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică
  Parlamentului European și
  Consiliului.

Amendamentul 2

Proiect de regulament

Articolul 6b – alineatul 2

(2)   În cazul în care Consiliul a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă este oportun să revoce delegarea de competențe, acesta face demersurile necesare pentru a informa Comisia cu suficient timp înainte de adoptarea unei decizii finale, indicând competențele delegate care ar putea face obiectul unei revocări, precum și eventualele motive ale revocării.

(2)   În cazul în care Consiliul a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă este oportun să revoce delegarea de competențe, acesta face demersurile necesare pentru a informa
  Parlamentul European și
  Comisia cu suficient timp înainte de adoptarea unei decizii finale, indicând competențele a căror delegare ar putea face obiectul unei revocări, precum și eventualele motive ale revocării.

Amendamentul 3

Proiect de regulament

Articolul 6c – alineatul 1

(1)   Consiliul poate formula obiecții privind actele delegate în termen de trei luni de la data notificării.

(1)   Consiliul poate formula obiecții privind actele delegate în termen de trei luni de la data notificării.
  În cazul în care intenționează să formuleze obiecții, Consiliul face demersurile necesare pentru a informa Parlamentul European cu suficient timp înainte de adoptarea unei decizii finale, indicând actele delegate care vor face obiectul obiecțiilor, precum și motivele acestora.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0002.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/96

---

Marți, 7 septembrie 2010Proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 OAREC (Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice)

P7_TA(2010)0295

Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, Secțiunea III - Comisia (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD))

2011/C 308 E/24

Parlamentul European,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38,

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, adoptat definitiv la 17 decembrie 2009 (2),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, prezentat de Comisie la 19 martie 2010 (COM(2010)0108),

având în vedere scrisoarea din 9 iulie 2010 a comisarului Janusz Lewandowski adresată Președintelui Buzek,

având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 adoptată de Consiliu la 26 iulie 2010 (12583/2010 – C7-0194/2010),

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0240/2010),

| A. | întrucât poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 vizează schema de personal a OAREC (Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice); |
| --- | --- |

A.

întrucât poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 vizează schema de personal a OAREC (Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice);

| B. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 2/2010 este acela de a înscrie oficial această ajustare în bugetul 2010; |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 2/2010 este acela de a înscrie oficial această ajustare în bugetul 2010;

| C. | întrucât Consiliul și-a adoptat poziția la 26 iulie 2010, |
| --- | --- |

C.

întrucât Consiliul și-a adoptat poziția la 26 iulie 2010,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010;

| 2. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 fără modificări și încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 3/2010 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2010 fără modificări și încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 3/2010 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 64, 12.3.2010.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/97

---

Marți, 7 septembrie 2010Acordul între UE și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală ***

P7_TA(2010)0297

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 septembrie 2010 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE))

2011/C 308 E/25

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05308/2010),

având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Japonia privind asistența judiciară reciprocă în materie penală (15915/2009),

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 82 alineatul (1) al doilea paragraf litera (d) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0029/2010),

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0209/2010),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Japoniei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Japoniei.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/98

---

Marți, 7 septembrie 2010Clauza de salvgardare bilaterală a Acordului de liber schimb între UE și Coreea ***I

P7_TA(2010)0301

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului, de aplicare a clauzei de salvgardare bilaterale a Acordului de liber schimb între UE și Coreea (COM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

2011/C 308 E/26

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Propunerea a fost modificată la 7 septembrie 2010 după cum urmează (1):

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 3a (nou) |
| | (3a) | Barierele comerciale de pe piața internă a unui partener comercial tind să sprijine exporturile de pe acea piață pe piețele externe, iar dacă acea piață este UE, ele pot crea astfel condițiile de aplicare a clauzei de salvgardare. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 3a (nou)

(3a)

Barierele comerciale de pe piața internă a unui partener comercial tind să sprijine exporturile de pe acea piață pe piețele externe, iar dacă acea piață este UE, ele pot crea astfel condițiile de aplicare a clauzei de salvgardare.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 5

| (5) | Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate și în astfel de condiții încât să cauzeze sau să amenințe să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor din Uniune de produse similare sau direct concurente, astfel cum s-a stabilit în capitolul 3 articolul 3.1 din acord. |
| --- | --- |

(5)

Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate și în astfel de condiții încât să cauzeze sau să amenințe să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor din Uniune de produse similare sau direct concurente, astfel cum s-a stabilit în capitolul 3 articolul 3.1 din acord.

| (5) | Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate
  sau dacă activitatea economică în cauză crește într-o asemenea măsură
  și în astfel de condiții încât să cauzeze sau să amenințe să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor din Uniune de produse
  ori activități economice
  similare sau direct concurente, astfel cum s-a stabilit în capitolul 3 articolul 3.1 din acord. |
| --- | --- |

(5)

Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate
  sau dacă activitatea economică în cauză crește într-o asemenea măsură
  și în astfel de condiții încât să cauzeze sau să amenințe să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor din Uniune de produse
  ori activități economice
  similare sau direct concurente, astfel cum s-a stabilit în capitolul 3 articolul 3.1 din acord.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | Prejudicii grave sau pericolul unor prejudicii grave pentru producătorii din Uniune pot rezulta și din neîndeplinirea unor obligații specifice, prevăzute în capitolul 13 din Acord - în special în ceea ce privește standardele sociale și de mediu stabilite în acesta - fiind astfel necesară impunerea unor măsuri de salvgardare. |
| --- | --- |

(5a)

Prejudicii grave sau pericolul unor prejudicii grave pentru producătorii din Uniune pot rezulta și din neîndeplinirea unor obligații specifice, prevăzute în capitolul 13 din Acord - în special în ceea ce privește standardele sociale și de mediu stabilite în acesta - fiind astfel necesară impunerea unor măsuri de salvgardare.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5b (nou)

| (5b) | Posibilitatea apariției unor prejudicii grave sau a pericolului unor prejudicii grave la adresa producătorilor sau a unor sectoare specifice din economia Uniunii depind de respectarea normelor acordului privind barierele comerciale netarifare. Pe baza aprecierii acestui risc se poate lua decizia impunerii unor măsuri de salvgardare. |
| --- | --- |

(5b)

Posibilitatea apariției unor prejudicii grave sau a pericolului unor prejudicii grave la adresa producătorilor sau a unor sectoare specifice din economia Uniunii depind de respectarea normelor acordului privind barierele comerciale netarifare. Pe baza aprecierii acestui risc se poate lua decizia impunerii unor măsuri de salvgardare.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 6a (nou)

| (6a) | Sarcina urmăririi și a revizuirii acordului, precum și - dacă este necesar - a impunerii unor măsuri de salvgardare ar trebui îndeplinită într-un mod cât mai transparent și cu implicarea societății civile. În acest scop, Grupul de consiliere internă și Forumul societății civile trebuie implicate în fiecare etapă a procesului. |
| --- | --- |

(6a)

Sarcina urmăririi și a revizuirii acordului, precum și - dacă este necesar - a impunerii unor măsuri de salvgardare ar trebui îndeplinită într-un mod cât mai transparent și cu implicarea societății civile. În acest scop, Grupul de consiliere internă și Forumul societății civile trebuie implicate în fiecare etapă a procesului.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6b (nou)

| (6b) | Comisia ar trebui să prezinte anual un raport privind aplicarea acordului și aplicarea măsurilor de salvgardare. În cazul în care devine evident faptul că măsurile de salvgardare sunt insuficiente, Comisia ar trebui să prezinte o propunere cuprinzătoare vizând măsuri de salvgardare mai radicale, precum limitarea cantităților, cote, acorduri de autorizare a importurilor sau alte măsuri corective. |
| --- | --- |

(6b)

Comisia ar trebui să prezinte anual un raport privind aplicarea acordului și aplicarea măsurilor de salvgardare. În cazul în care devine evident faptul că măsurile de salvgardare sunt insuficiente, Comisia ar trebui să prezinte o propunere cuprinzătoare vizând măsuri de salvgardare mai radicale, precum limitarea cantităților, cote, acorduri de autorizare a importurilor sau alte măsuri corective.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 7a (nou)

| (7a) | Fiabilitatea statisticilor legate de toate importurile din Republica Coreea în UE este deci esențială în stabilirea existenței unei amenințări cu un prejudiciu grav la adresa industriei din Uniune ca întreg sau a diferitelor sectoare ale acesteia încă de la data intrării în vigoare a acordului. |
| --- | --- |

(7a)

Fiabilitatea statisticilor legate de toate importurile din Republica Coreea în UE este deci esențială în stabilirea existenței unei amenințări cu un prejudiciu grav la adresa industriei din Uniune ca întreg sau a diferitelor sectoare ale acesteia încă de la data intrării în vigoare a acordului.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Monitorizarea atentă și evaluările periodice vor facilita și vor scurta faza de inițiere a procedurilor și faza de investigație. Prin urmare, Comisia ar trebui să monitorizeze periodic statisticile importurilor și exporturilor și să evalueze impactul acordului asupra diverselor sectoare, începând cu data intrării în vigoare a acordului. |
| --- | --- |

(13a)

Monitorizarea atentă și evaluările periodice vor facilita și vor scurta faza de inițiere a procedurilor și faza de investigație. Prin urmare, Comisia ar trebui să monitorizeze periodic statisticile importurilor și exporturilor și să evalueze impactul acordului asupra diverselor sectoare, începând cu data intrării în vigoare a acordului.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 13b (nou)

| (13b) | Comisia, statele membre și producătorii din Uniune ar trebui să monitorizeze și să evalueze continuu statisticile privind importul și exportul unor linii sensibile de produse care fac obiectul acordului, începând cu data intrării în vigoare a acestuia, astfel încât să poată fi identificate în timp util prejudiciile grave sau pericolele unor prejudicii grave cauzabile producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(13b)

Comisia, statele membre și producătorii din Uniune ar trebui să monitorizeze și să evalueze continuu statisticile privind importul și exportul unor linii sensibile de produse care fac obiectul acordului, începând cu data intrării în vigoare a acestuia, astfel încât să poată fi identificate în timp util prejudiciile grave sau pericolele unor prejudicii grave cauzabile producătorilor din Uniune.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 13c (nou)

| (13c) | Este necesară definirea anumitor proceduri privind aplicarea articolului 14 (Restituiri sau scutiri de drepturi de vamă) din protocol, referitor la definirea noțiunii de „produse originare” și la metodele de cooperare administrativă ale acordului (denumit în continuare „protocolul privind regulile de origine”) menite să asigure funcționarea eficientă a mecanismelor instituite și să ofere o bază pentru schimbul integral de informații cu părțile interesate. |
| --- | --- |

(13c)

Este necesară definirea anumitor proceduri privind aplicarea articolului 14 (Restituiri sau scutiri de drepturi de vamă) din protocol, referitor la definirea noțiunii de „produse originare” și la metodele de cooperare administrativă ale acordului (denumit în continuare „protocolul privind regulile de origine”) menite să asigure funcționarea eficientă a mecanismelor instituite și să ofere o bază pentru schimbul integral de informații cu părțile interesate.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentele 13d și 13e (noi)

| (13d) | Întrucât nu va fi posibilă limitarea restituirii drepturilor vamale decât după cinci ani de la intrarea în vigoare a acordului, ar putea fi necesară, în temeiul prezentului regulament, impunerea unor măsuri de salvgardare ca reacție la prejudicii grave sau la riscul unor prejudicii grave cauzate producătorilor din Uniune datorită rambursării drepturilor vamale sau exonerării de la plata acestora. De aceea, de la data intrării în vigoare a acordului, Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape, în special în cadrul sectoarelor sensibile, proporția includerii în produsele importate din Republica Coreea a unor componente sau materiale din țări terțe, orice modificări ale acestei proporții și impactul acestor modificări asupra situației de pe piață. |
| --- | --- |

(13d)

Întrucât nu va fi posibilă limitarea restituirii drepturilor vamale decât după cinci ani de la intrarea în vigoare a acordului, ar putea fi necesară, în temeiul prezentului regulament, impunerea unor măsuri de salvgardare ca reacție la prejudicii grave sau la riscul unor prejudicii grave cauzate producătorilor din Uniune datorită rambursării drepturilor vamale sau exonerării de la plata acestora. De aceea, de la data intrării în vigoare a acordului, Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape, în special în cadrul sectoarelor sensibile, proporția includerii în produsele importate din Republica Coreea a unor componente sau materiale din țări terțe, orice modificări ale acestei proporții și impactul acestor modificări asupra situației de pe piață.

| (13e) | Prin urmare, Comisia ar trebui să monitorizeze statisticile și previziunile coreene și terțe și să enumere gama de produse potențial afectate de rambursările de drepturi vamale începând cu data intrării în vigoare a acordului. |
| --- | --- |

(13e)

Prin urmare, Comisia ar trebui să monitorizeze statisticile și previziunile coreene și terțe și să enumere gama de produse potențial afectate de rambursările de drepturi vamale începând cu data intrării în vigoare a acordului.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 13f (nou)

| (13f) | În cazul în care, în urma unei anchete, Comisia ajunge la concluzia că s-a produs un prejudiciu ca urmare a acordului, atunci numai în sensul Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de creare a unui Fond european de ajustare la Globalizare (2) (FEAG), se înțelege că:










  (a) | „schimbările structurale majore în tendințele comerțului mondial, datorită globalizării”, astfel cum este folosit termenul în articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul FEAG, includ o creștere a importurilor coreene în Europa sau absența unei creșteri a exporturilor UE în Coreea; |
| --- | --- | --- |

(13f)

În cazul în care, în urma unei anchete, Comisia ajunge la concluzia că s-a produs un prejudiciu ca urmare a acordului, atunci numai în sensul Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de creare a unui Fond european de ajustare la Globalizare (2) (FEAG), se înțelege că:

(a)

„schimbările structurale majore în tendințele comerțului mondial, datorită globalizării”, astfel cum este folosit termenul în articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul FEAG, includ o creștere a importurilor coreene în Europa sau absența unei creșteri a exporturilor UE în Coreea;

| (b) | concedierile din industria autovehiculelor;








  — | au „un impact negativ semnificativ asupra economiei regionale sau locale” și „un impact major asupra ocupării forței de muncă și a economiei locale”, astfel cum se afirmă în articolul 1 alineatul (1) și articolul 2 alineatul (c) din Regulamentul FEAG; precum și că |
| --- | --- | --- |

(b)

concedierile din industria autovehiculelor;

—

au „un impact negativ semnificativ asupra economiei regionale sau locale” și „un impact major asupra ocupării forței de muncă și a economiei locale”, astfel cum se afirmă în articolul 1 alineatul (1) și articolul 2 alineatul (c) din Regulamentul FEAG; precum și că

| — | sunt „împrejurări excepționale”, astfel cum este folosit termenul în articolul 2 litera (c) din Regulamentul FEAG. |
| --- | --- |

—

sunt „împrejurări excepționale”, astfel cum este folosit termenul în articolul 2 litera (c) din Regulamentul FEAG.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 13g (nou)

| (13g) | Pentru a preveni aducerea unor prejudicii grave sau riscul unor prejudicii grave la adresa producătorilor sau sectoarelor economice din Uniune, Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape capacitățile de producție din acele țări terțe în care sunt fabricate componente sau materiale incluse în produsele ce fac obiectul acordului, precum și respectarea de către aceste țări a standardelor OIM și ale ONU în materie de condiții de muncă și sociale și a normelor de mediu. |
| --- | --- |

(13g)

Pentru a preveni aducerea unor prejudicii grave sau riscul unor prejudicii grave la adresa producătorilor sau sectoarelor economice din Uniune, Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape capacitățile de producție din acele țări terțe în care sunt fabricate componente sau materiale incluse în produsele ce fac obiectul acordului, precum și respectarea de către aceste țări a standardelor OIM și ale ONU în materie de condiții de muncă și sociale și a normelor de mediu.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentele 13h-j (noi)

| (13h) | Articolul 11..2 din capitolul 11 al acordului prevede cerința ca părțile să mențină pe teritoriile lor respective legi cuprinzătoare în materie de concurență, care abordează în mod eficace probleme precum acordurile restrictive, practicile concertate și abuzul de poziție dominantă de către una sau mai multe întreprinderi. |
| --- | --- |

(13h)

Articolul 11..2 din capitolul 11 al acordului prevede cerința ca părțile să mențină pe teritoriile lor respective legi cuprinzătoare în materie de concurență, care abordează în mod eficace probleme precum acordurile restrictive, practicile concertate și abuzul de poziție dominantă de către una sau mai multe întreprinderi.

| (13i) | Articolul 11.6.2 din capitolul 11 prevede obligația părților de a coopera în ceea ce privește politicile lor respective în materie de aplicare a legislației și executarea acesteia, inclusiv prin cooperarea în acest domeniu, prin notificare, consultare și schimb de informații neconfidențiale pe baza Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Coreea cu privire la cooperarea în domeniul practicilor anticoncurențiale, semnat la 23 mai 2009 (denumit în continuare „Acordul de cooperare”). |
| --- | --- |

(13i)

Articolul 11.6.2 din capitolul 11 prevede obligația părților de a coopera în ceea ce privește politicile lor respective în materie de aplicare a legislației și executarea acesteia, inclusiv prin cooperarea în acest domeniu, prin notificare, consultare și schimb de informații neconfidențiale pe baza Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Coreea cu privire la cooperarea în domeniul practicilor anticoncurențiale, semnat la 23 mai 2009 (denumit în continuare „Acordul de cooperare”).

| (13j) | Scopul Acordului de cooperare este de a contribui la executarea efectivă a legilor în materie de concurență ale fiecărei părți prin promovarea cooperării și prin coordonarea dintre autoritățile care se ocupă de concurență ale părților. |
| --- | --- |

(13j)

Scopul Acordului de cooperare este de a contribui la executarea efectivă a legilor în materie de concurență ale fiecărei părți prin promovarea cooperării și prin coordonarea dintre autoritățile care se ocupă de concurență ale părților.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 14

| (14) | Măsurile necesare aplicării prezentului regulament ar trebui să se adopte în conformitate cu
  Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei. |
| --- | --- |

(14)

Măsurile necesare aplicării prezentului regulament ar trebui să se adopte în conformitate cu
  Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei.

| (14) | Pentru a aplica clauza bilaterală de salvgardare din acord este necesară adoptarea de către Comisie a unor condiții uniforme pentru adoptarea măsurilor de salvgardare provizorii și definitive, pentru impunerea măsurilor de supraveghere și pentru încheierea unei anchete sau proceduri fără a fi luate măsuri. În temeiul articolului 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, normele și principiile generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării de către Comisie a competențelor de executare se stabilesc în prealabil prin intermediul unui regulament adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară. Până la adoptarea noului regulament, continuă să se aplice
  Decizia Consiliului 1999/468/CE din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei
  , cu excepția procedurii de reglementare cu control, care nu este aplicabilă. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a aplica clauza bilaterală de salvgardare din acord este necesară adoptarea de către Comisie a unor condiții uniforme pentru adoptarea măsurilor de salvgardare provizorii și definitive, pentru impunerea măsurilor de supraveghere și pentru încheierea unei anchete sau proceduri fără a fi luate măsuri. În temeiul articolului 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, normele și principiile generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării de către Comisie a competențelor de executare se stabilesc în prealabil prin intermediul unui regulament adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară. Până la adoptarea noului regulament, continuă să se aplice
  Decizia Consiliului 1999/468/CE din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei
  , cu excepția procedurii de reglementare cu control, care nu este aplicabilă.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 14a (nou)

| (14a) | Prezentul regulament ar trebui să fie aplicabil doar bunurilor produse în Uniunea Europeană și în Republica Coreea. Acesta nu trebuie să aibă ca obiect produsele, părțile sau componentele de producție contractate în zone de producție precum Kaesong. Înainte ca domeniul de aplicare al prezentului regulament să poată fi extins la produsele contractate în zone de producție externe, regulamentul ar trebui modificat în conformitate cu procedura legislativă ordinară. La orice extindere a domeniului de aplicare al regulamentului, ar trebui asigurată îndeplinirea obligațiilor prevăzute la capitolul 13 din acord și în zonele de producție externe. |
| --- | --- |

(14a)

Prezentul regulament ar trebui să fie aplicabil doar bunurilor produse în Uniunea Europeană și în Republica Coreea. Acesta nu trebuie să aibă ca obiect produsele, părțile sau componentele de producție contractate în zone de producție precum Kaesong. Înainte ca domeniul de aplicare al prezentului regulament să poată fi extins la produsele contractate în zone de producție externe, regulamentul ar trebui modificat în conformitate cu procedura legislativă ordinară. La orice extindere a domeniului de aplicare al regulamentului, ar trebui asigurată îndeplinirea obligațiilor prevăzute la capitolul 13 din acord și în zonele de producție externe.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 1 – litera a

| (a) | „industria Uniunii” înseamnă totalitatea producătorilor din Uniune de produse similare sau direct competitive, aflați în activitate pe teritoriul Uniunii sau acei producători din Uniune ale căror producții colective de produse similare sau direct competitive constituie o proporție majoră a producției totale din Uniune a produselor respective; |
| --- | --- |

(a)

„industria Uniunii” înseamnă totalitatea producătorilor din Uniune de produse similare sau direct competitive, aflați în activitate pe teritoriul Uniunii sau acei producători din Uniune ale căror producții colective de produse similare sau direct competitive constituie o proporție majoră a producției totale din Uniune a produselor respective;

| (a) | „industria Uniunii” înseamnă totalitatea producătorilor din Uniune de produse similare sau direct concurente, aflați în activitate pe teritoriul Uniunii sau acei producători din Uniune ale căror producții colective de produse similare sau direct concurente constituie o proporție majoră a producției totale din Uniune a produselor respective;
  în cazurile în care produsul similar sau direct concurent este unul dintre cele câteva produse fabricate de producători care fac parte din industria Uniunii, industria se definește ca reprezentând operațiunile specifice realizate pentru producerea produsului similar sau direct concurent; |
| --- | --- |

(a)

„industria Uniunii” înseamnă totalitatea producătorilor din Uniune de produse similare sau direct concurente, aflați în activitate pe teritoriul Uniunii sau acei producători din Uniune ale căror producții colective de produse similare sau direct concurente constituie o proporție majoră a producției totale din Uniune a produselor respective;
  în cazurile în care produsul similar sau direct concurent este unul dintre cele câteva produse fabricate de producători care fac parte din industria Uniunii, industria se definește ca reprezentând operațiunile specifice realizate pentru producerea produsului similar sau direct concurent;

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 1 – litera c

| (c) | „amenințare de prejudiciu grav” înseamnă iminența evidentă a unui prejudiciu grav; determinarea existenței unei amenințări de prejudiciu grav se bazează pe fapte și nu numai pe afirmații, presupuneri sau posibilități îndepărtate; |
| --- | --- |

(c)

„amenințare de prejudiciu grav” înseamnă iminența evidentă a unui prejudiciu grav; determinarea existenței unei amenințări de prejudiciu grav se bazează pe fapte și nu numai pe afirmații, presupuneri sau posibilități îndepărtate;

| (c) | „amenințare de prejudiciu grav” înseamnă iminența evidentă a unui prejudiciu grav; determinarea existenței unei amenințări de prejudiciu grav se bazează pe fapte
  verificabile
  și nu numai pe afirmații, presupuneri sau posibilități îndepărtate;
  previziunile, estimările și analizele pe baza factorilor prevăzuți la articolul 4 alineatul (5), ar trebui, printre altele, luate în considerare pentru determinarea existenței riscului unui prejudiciu grav; |
| --- | --- |

(c)

„amenințare de prejudiciu grav” înseamnă iminența evidentă a unui prejudiciu grav; determinarea existenței unei amenințări de prejudiciu grav se bazează pe fapte
  verificabile
  și nu numai pe afirmații, presupuneri sau posibilități îndepărtate;
  previziunile, estimările și analizele pe baza factorilor prevăzuți la articolul 4 alineatul (5), ar trebui, printre altele, luate în considerare pentru determinarea existenței riscului unui prejudiciu grav;

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 1 – litera ea (nouă)

| (ea) | „părți interesate” înseamnă părțile afectate de importurile produsului în cauză; |
| --- | --- |

(ea)

„părți interesate” înseamnă părțile afectate de importurile produsului în cauză;

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 1 – litera eb (nouă)

| (eb) | „produse” înseamnă bunuri produse în Uniunea Europeană și Republica Coreea. Acestea nu includ bunuri sau componente a căror producție a fost contractată în zone de producție externe. Înainte ca domeniul de aplicare al prezentului regulament să poată fi extins la produsele contractate în zone de producție externe, regulamentul se modifică în conformitate cu procedura legislativă ordinară. |
| --- | --- |

(eb)

„produse” înseamnă bunuri produse în Uniunea Europeană și Republica Coreea. Acestea nu includ bunuri sau componente a căror producție a fost contractată în zone de producție externe. Înainte ca domeniul de aplicare al prezentului regulament să poată fi extins la produsele contractate în zone de producție externe, regulamentul se modifică în conformitate cu procedura legislativă ordinară.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 1 – litera ec (nouă)

| (ec) | „astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav” includ factori precum capacitatea de producție, ratele de utilizare, practicile valutare și condițiile de muncă dintr-o țară terță în ceea ce privește fabricarea de componente și materiale încorporate în produsul în cauză; |
| --- | --- |

(ec)

„astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav” includ factori precum capacitatea de producție, ratele de utilizare, practicile valutare și condițiile de muncă dintr-o țară terță în ceea ce privește fabricarea de componente și materiale încorporate în produsul în cauză;

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 1 – litera ed (nouă)

| (ed) | „regiune/regiuni” înseamnă unul sau mai multe state din Uniune. |
| --- | --- |

(ed)

„regiune/regiuni” înseamnă unul sau mai multe state din Uniune.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1

1.   O măsură de salvgardare poate fi instituită în conformitate cu dispozițiile stabilite în prezentul regulament dacă, în urma reducerii sau eliminării taxelor vamale instituite asupra unui produs originar din Coreea, respectivul produs este importat în Uniune în cantități atât de ridicate, în termeni absoluți sau raportați la producția Uniunii și în astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav industriei Uniunii care produce produse similare sau direct competitive.

(1)   O măsură de salvgardare poate fi instituită în conformitate cu dispozițiile stabilite în prezentul regulament dacă, în urma reducerii sau eliminării drepturilor vamale instituite asupra unui produs
  sau activitate economică originar (ă)
  din Coreea, respectivul produs
  sau activitate economică
  este importat(ă) în Uniune în cantități atât de ridicate, în termeni absoluți sau raportați la producția Uniunii și în astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav industriei Uniunii care produce produse sau activități similare sau direct concurente.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  În cazul în care, în special pe baza elementelor de estimare prezentate în articolul 4 alineatul (5), se constată că în una sau în mai multe regiuni ale Uniunii sunt întrunite condițiile prevăzute pentru adoptarea de măsuri în temeiul articolului 2 alineatul (1), Comisia poate autoriza, în mod excepțional, după examinarea soluțiilor alternative, aplicarea măsurilor de supraveghere sau de salvgardare limitate la această regiune sau la aceste regiuni în cazul în care consideră că astfel de măsuri aplicate la acest nivel sunt mai adecvate decât măsuri aplicabile întregii Uniuni.

Măsurile respective trebuie să fie temporare și să perturbe cât mai puțin funcționarea pieței interne. Acestea se adoptă în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (2).

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatele 2a și 2b (noi)

(2a)
     
  Pentru ca măsurile de salvgardare să fie utilizate eficient, Comisia (Eurostat) prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport anual de monitorizare cu privire la statistici actualizate ale importurilor din Coreea care afectează sectoarele sensibile din UE ca rezultat al acordului;

(2b)
     
  În cazul unui pericol dovedit de prejudiciu raportat Comisiei de către sectorul respectiv al Uniunii, Comisia poate avea în vedere extinderea sferei de aplicare a monitorizării la alte sectoare afectate (părți interesate);

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 2a (nou)

Articolul 2a

Monitorizare

Comisia monitorizează evoluția statisticilor privind importurile și exporturile de produse coreene și cooperează și procedează la schimburi de date în mod periodic cu statele membre și cu mediul industrial din cadrul Uniunii. Comisia asigură că statele membre furnizează în mod minuțios date statistice adecvate și fiabile.

Comisia monitorizează îndeaproape statisticile și previziunile coreene și terțe pentru gama de produse potențial afectate de rambursările de drepturi vamale începând cu data intrării în vigoare a acordului.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

1.   O anchetă se deschide la cererea unui stat membru sau la inițiativa Comisiei, în cazul în care Comisia consideră că există suficiente dovezi care să justifice deschiderea unei anchete.

(1)   Se deschide o anchetă la cererea unui stat membru,
  a Parlamentului European, a Grupului de consiliere internă, a oricărei persoane juridice sau a oricărei asociații ce nu dispune de personalitate juridică, care acționează în numele industriei Uniunii și reprezintă cel puțin 25 %din acesta
  sau la inițiativa Comisiei, în cazul în care Comisia consideră că există suficiente dovezi
  prima facie astfel cum a fost stabilit în baza factorilor descriși la articolul 4 alineatul (5),
  care să justifice deschiderea unei anchete.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Cererea de deschidere a unei anchete cuprinde dovada îndeplinirii condițiilor pentru impunerea măsurii de salvgardare în sensul articolului 2 alineatul (1). Cererea în general conține următoarele informații: rata și volumul creșterii importurilor produsului în cauză, în valori absolute și relative, cota din piața internă acoperită de importurile crescute, modificările volumului de vânzări, ale nivelului producției, productivității, utilizării capacităților, profitului, pierderilor și ocupării forței de muncă.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1b (nou)

(1b)
     
  În conformitate cu alineatul 1 și pentru o perioadă de cinci ani de la intrarea în vigoare a acordului, Comisia acordă o atenție specială produselor finite din Republica Coreea importate în Uniunea Europeană la un preț mai ridicat, în cazurile în care această creștere se poate atribui utilizării într-o proporție mai mare în produsele finite a unor părți sau componente importate în Republica Coreea din țări terțe, care nu au încheiat un acord de liber schimb cu Uniunea Europeană și care nu fac obiectul unor dispoziții de rambursare sau exonerare de drepturi vamale.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

2.   Statele membre informează Comisia în cazul în care evoluțiile importurilor din Republica Coreea par să necesite măsuri de salvgardare. Aceste informații cuprind dovezile disponibile, astfel cum au fost stabilite pe baza factorilor stabiliți la articolul 4. Comisia
  transmite
  aceste informații tuturor statelor membre
  în termen de trei zile lucrătoare
  .

(2)   Statele membre
  sau industria Uniunii
  informează Comisia în cazul în care evoluțiile importurilor din Republica Coreea par să necesite măsuri de salvgardare. Aceste informații cuprind dovezile disponibile, astfel cum au fost stabilite pe baza factorilor stabiliți la articolul 4
  alineatul (5)
  . Comisia
  publică în termen de trei zile lucrătoare
  aceste informații
  pe platforma online menționată la articolul 9 (platforma online) și notifică respectiva publicare
  tuturor statelor membre
  , industriei Uniunii și Parlamentului European
  .

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

3.   Consultarea cu statele membre are loc în termen de opt zile lucrătoare de la trimiterea de către Comisie a informațiilor
  către statele membre,
  astfel cum se prevede la alineatul (2), în cadrul comitetului menționat la articolul 10, pe baza procedurii menționate la articolul 11.1. În cazul în care, în urma consultării, par să existe suficiente dovezi pentru a justifica deschiderea unei proceduri, Comisia publică un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Deschiderea procedurii se realizează în termen de o lună
  de la data primirii informațiilor din partea
  unui stat membru.

(3)   Consultarea cu statele membre are loc în termen de opt zile lucrătoare de la trimiterea de către Comisie a informațiilor astfel cum se prevede la alineatul (2), în cadrul comitetului menționat la articolul 10, pe baza procedurii menționate la articolul 11 alineatul (1). În cazul în care, în urma consultării, este evident că există suficiente dovezi
  stabilite pe baza factorilor enumerați la articolul 4 alineatul (5)
  pentru a justifica deschiderea unei proceduri, Comisia publică un aviz
  pe platforma online și
  în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Deschiderea procedurii se realizează în termen de o lună
  de la solicitarea unui stat membru
  ,
  a Parlamentului European sau a industriei Uniunii
  .

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Probele colectate în scopul inițierii procedurilor, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din protocolul privind regulile de origine anexat acordului (rambursarea sau exonerarea de drepturi vamale), pot fi utilizate și pentru investigațiile care vizează impunerea unor măsuri de salvgardare atunci când sunt îndeplinite condițiile stipulate în prezentul articol.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1

1.   După deschiderea procedurii, Comisia deschide o anchetă.

(1)   După deschiderea procedurii, Comisia deschide o anchetă.
  Perioada de derulare a anchetei începe de la data deciziei de inițiere a acesteia, conform articolului 4 alineatul (3) și este publicată în Jurnalul Oficial.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

2.   Comisia poate cere statelor membre să îi furnizeze informații, caz în care statele membre iau toate măsurile necesare pentru a da curs oricăror astfel de cereri. În cazul în care aceste informații sunt de interes general sau în cazul în care transmiterea lor a fost solicitată de un stat membru, Comisia
  transmite
  informațiile
  tuturor statelor membre
  , cu condiția ca acestea să nu fie confidențiale. În cazul în care informațiile sunt confidențiale, Comisia
  transmite
  un rezumat neconfidențial al acestora.

(2)   Comisia poate cere statelor membre să îi furnizeze informații, caz în care statele membre iau toate măsurile necesare pentru a da curs oricăror astfel de cereri. În cazul în care aceste informații sunt de interes general sau în cazul în care transmiterea lor a fost solicitată de un stat membru,
  de Parlamentul European sau de industria Uniunii
  , Comisia
  publică
  informațiile
  pe platforma online
  cu condiția ca acestea să nu fie confidențiale. În cazul în care informațiile sunt confidențiale, Comisia
  publică
  un rezumat neconfidențial al acestora.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3

3.   Ancheta
  , atunci când este posibil,
  se finalizează în termen de
  șase luni
  de la deschidere.
  În circumstanțe excepționale, justificate în mod corespunzător de Comisie, acest termen poate fi prelungit cu trei luni.
  -{}-

(3)   Ancheta se finalizează în termen de
  200 de zile
  de la deschidere.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 5

5.   În cadrul anchetei, Comisia evaluează toți factorii relevanți de natură obiectivă și măsurabilă care influențează situația industriei Uniunii, în special nivelul și cantitatea creșterii importurilor produsului în cauză, în termeni absoluți și relativi, cota de piață internă absorbită de această creștere, variațiile nivelului vânzărilor, producția, productivitatea, utilizarea capacităților, profiturile și pierderile și ocuparea forței de muncă.

(5)   În cadrul anchetei, Comisia evaluează toți factorii relevanți de natură obiectivă și măsurabilă care influențează situația industriei Uniunii, în special nivelul și cantitatea creșterii importurilor produsului în cauză, în termeni absoluți și relativi, cota de piață internă absorbită de această creștere, variațiile nivelului vânzărilor, producția, productivitatea, utilizarea capacităților, profiturile și pierderile și ocuparea forței de muncă.
  Această listă nu este exhaustivă și Comisia poate lua în considerație și alți factori pentru a-și stabili prejudiciul, cum ar fi acțiunile, prețurile, amortizarea capitalului investit, fluxuri de numerar și alți factori care cauzează sau care ar fi putut cauza prejudicii grave sau prezintă o amenințare de prejudiciu grav
  .
  În cazul în care conținutul provenit dintr-o țară terță echivalează în mod obișnuit cu o parte semnificativă din costul de fabricație al produsului în cauză, Comisia ar trebui să evaluează, de asemenea, în măsura în care au o incidență asupra industriei din Uniune, capacitatea de producție, ratele de utilizare, practicile valutare și condițiile de muncă din țara terță respectivă.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 5a (nou)

(5a)
     
  În plus, în cadrul anchetei, Comisia evaluează respectarea de către Republica Coreea a standardelor sociale și de mediu stabilite în capitolul 13 al acordului, precum și toate efectele ulterioare asupra stabilirii prețurilor sau a avantajelor concurențiale neloiale, care ar putea conduce la prejudicii grave sau la pericolul unor prejudicii grave la adresa producătorilor sau anumitor sectoare din cadrul economiei Uniunii Europene.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 5b (nou)

(5b)
     
  În cadrul anchetei, Comisia evaluează, de asemenea, respectarea normelor acordului privind barierele comerciale netarifare și orice prejudiciu grav sau risc de prejudiciu grav care ar putea afecta, datorită acestora, producătorii sau anumite sectoare ale economiei Uniunii Europene.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 6

6.   Părțile interesate care s-au manifestat în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (b) și reprezentanții Republicii Coreea pot lua cunoștință, prin cerere scrisă, de toate informațiile furnizate Comisiei în cadrul anchetei, cu excepția documentelor interne întocmite de către autoritățile Uniunii sau de către statele sale membre, cu condiția ca aceste informații să fie relevante în vederea prezentării dosarului lor, să nu fie confidențiale, în sensul articolului 9, și să fie utilizate de către Comisie în cadrul anchetei. Părțile interesate care s-au manifestat pot prezenta Comisiei observațiile lor privind aceste informații. Observațiile lor
  pot fi
  luate în considerare în măsura în care se bazează pe suficiente dovezi.

(6)   Părțile interesate care s-au manifestat în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (b) și reprezentanții Republicii Coreea pot lua cunoștință, prin cerere scrisă, de toate informațiile furnizate Comisiei în cadrul anchetei, cu excepția documentelor interne întocmite de către autoritățile Uniunii sau de către statele sale membre, cu condiția ca aceste informații să fie relevante în vederea prezentării dosarului lor, să nu fie confidențiale, în sensul articolului 9, și să fie utilizate de către Comisie în cadrul anchetei. Părțile interesate care s-au manifestat pot prezenta Comisiei observațiile lor privind aceste informații. Observațiile lor
  sunt
  luate în considerare în măsura în care se bazează pe suficiente dovezi.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 7

7.   Comisia
  poate
  audia părțile interesate. Acestea sunt audiate atunci când au cerut acest lucru în scris, în termenul stabilit în avizul publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, demonstrând că rezultatul anchetei este susceptibil de a le afecta și că există motive
  speciale
  pentru a fi audiate.

(7)   Comisia
  audiază
  părțile interesate. Acestea sunt audiate atunci când au cerut acest lucru în scris, în termenul stabilit în avizul publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, demonstrând că rezultatul anchetei este susceptibil de a le afecta și că există motive pentru a fi audiate.

Comisia audiază din nou aceste părți și cu alte ocazii, dacă există motive speciale.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 4a (nou)

Articolul 4a

Măsuri de supraveghere

(1)
     
  Atunci când evoluția importurilor unui produs provenit din Republica Coreea este de așa manieră încât acestea pot duce la una din situațiile menționate la articolul 2, importurile produsului respectiv pot fi supuse unei supravegheri prealabile UE.

(2)
     
  Comisia hotărăște cu privire la decizia de impunere a supravegherii în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 11 alineatul (1).

(3)
     
  Măsurile de supraveghere au o perioadă limitată de valabilitate. În lipsa unor dispoziții contrare, acestea nu mai sunt valabile la sfârșitul celei de a doua perioade de șase luni care urmează primei perioade de șase luni de la introducerea măsurilor.

(4)
     
  Măsurile de supraveghere pot fi limitate la teritoriul uneia sau mai multor regiuni ale Uniunii, după caz.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1

1.   Se aplică măsuri de salvgardare provizorii în circumstanțe critice în care o întârziere ar provoca daune care ar fi dificil de reparat, în conformitate cu o constatare preliminară conform căreia există dovezi
  clare
  că importurile de mărfuri originare din Republica Coreea au crescut în urma reducerii sau eliminării unei taxe vamale în temeiul acordului și că astfel de importuri cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav industriei naționale. Se iau măsuri provizorii pe baza procedurii menționate la articolul 11.1.

(1)   Se aplică măsuri de salvgardare provizorii în circumstanțe critice în care o întârziere ar provoca daune care ar fi dificil de reparat, în conformitate cu o constatare preliminară
  pe baza factorilor enumerați la articolul 4 alineatul (5)
  , conform căreia există dovezi
  suficiente
  că importurile de mărfuri originare din Republica Coreea au crescut în urma reducerii sau eliminării unui drept vamal în temeiul acordului și că astfel de importuri cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav industriei naționale. Se iau măsuri provizorii pe baza procedurii menționate la articolul 11 alineatul (1).

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2

2.   În cazul în care un stat membru solicită intervenția imediată a Comisiei și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1), Comisia ia o decizie în termen de cinci zile lucrătoare de la primirea cererii.

(2)   În cazul în care un stat membru,
  Parlamentul European sau industria Uniunii
  solicită intervenția imediată a Comisiei și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1), Comisia ia o decizie în termen de cinci zile lucrătoare de la primirea cererii.
  Durata anchetei începe de la data deciziei de aplicare a măsurilor de salvgardare provizorii, conform articolului 4 alineatul (3).

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Măsurile prevăzute în prezentul articol se aplică oricărui produs pus în liberă circulație după intrarea lor în vigoare. Cu toate acestea, respectivele măsuri nu împiedică libera circulație a produselor aflate deja în drum spre Uniunea, în condițiile în care destinația acestora nu mai poate fi schimbată.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 6

În cazul în care măsurile de salvgardare bilaterale
  nu sunt considerate necesare
  , ancheta și procedura se finalizează pe baza procedurii menționate la
  articolul 11.2
  .

(1)
     În cazul în care măsurile de salvgardare bilaterale
  nu îndeplinesc condițiile prezentului regulament
  , ancheta și procedura se finalizează pe baza procedurii menționate la
  articolul 11 alineatul (1).

(2)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (1), dacă Parlamentul European exprimă obiecții cu privire la proiectul de decizie de a nu impune măsuri de salvgardare bilaterale, motivând că această decizie ar nega intenția legiuitorului, Comisia reexaminează propunerea de decizie. Ținând seama de argumentele care stau la baza obiecției și respectând termenele pentru procedura în curs, Comisia poate prezenta comitetului un nou proiect de măsuri sau poate prezenta o propunere Parlamentului European și Consiliului în conformitate cu tratatul. Comisia informează Parlamentul European, Consiliul și comitetul în legătură cu acțiunile pe care intenționează să le întreprindă, precum și cu motivele care stau la baza acestora.

(3)
     
  Comisia publică un raport în care prezintă rezultatele și concluziile sale întemeiate la care a ajuns în ceea ce privește toate chestiunile pertinente, de natură factuală sau juridică, respectând principiul protecției informațiilor confidențiale în sensul articolului 9.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 7

În cazul în care rezultă din stabilirea definitivă a faptelor că circumstanțele stabilite la articolul 2.1 sunt îndeplinite, se ia o decizie de a institui măsuri de salvgardare bilaterale definitive, în conformitate cu procedura menționată la
  articolul 11.2.

În cazul în care rezultă din stabilirea definitivă a faptelor că circumstanțele stabilite la articolul 2.1 sunt îndeplinite, se ia o decizie de a institui măsuri de salvgardare bilaterale definitive, în conformitate cu procedura menționată la
  articolul 11 alineatul (1).

Comisia publică, ținând pe deplin cont de protejarea informațiilor confidențiale în temeiul articolului 9, un raport care prezintă succint dovezile materiale și concluziile relevante pentru măsurile luate.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Măsura de salvgardare rămâne în vigoare, în funcție de rezultatul revizuirii, pe durata oricărei prelungiri.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Comisia se asigură că toate datele și statisticile necesare pentru anchetă sunt disponibile, inteligibile, transparente și verificabile. Comisia se angajează să înființeze, imediat ce există condițiile tehnice necesare, un portal online, protejat de o parolă, pe care îl va gestiona și prin care va disemina orice informație relevantă, neconfidențială, în sensul prezentului articol. Statele membre, producătorii comunitari înregistrați, Grupul de consiliere internă și Parlamentul European trebuie să aibă acces, la cerere, la această platformă online. Informațiile includ date statistice relevante pentru determinarea gradului în care dovezile satisfac cerințele, așa cum se menționează la articolul 2 alineatul (1), precum și alte informații relevante în cazul unei investigații.

Informațiile primite prin acest portal online nu sunt utilizate decât în scopul în care au fost cerute. Orice informație de natură confidențială sau orice informație furnizată în mod confidențial, primită în aplicarea prezentului regulament, nu este divulgată fără autorizarea specifică a celui care o furnizează.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 10

Comisia este asistată de comitetul prevăzut la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 260/2009 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor.
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 260/2009 al Consiliului se aplică mutatis mutandis.

Comisia este asistată de comitetul prevăzut la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 260/2009 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 10a (nou)

Articolul 10a

Raportul

(1)
     
  Comisia publică un raport anual privind aplicarea și implementarea acordului. Raportul include informații cu privire la activitățile diferitelor organisme responsabile de monitorizarea implementării acordului și îndeplinirea obligațiilor ce decurg din acesta, inclusiv obligațiilor referitoare la barierele comerciale.

(2)
     
  Secțiuni speciale ale raportului tratează îndeplinirea obligațiilor în temeiul capitolului 13 al acordului și activitățile Grupului de consiliere internă și ale Forumului societății civile.

(3)
     
  Raportul prezintă succint și statisticile și evoluțiile comerciale cu Coreea. Se menționează în special rezultatele monitorizării rambursării drepturilor vamale.

(4)
     
  Parlamentul European și Consiliul pot, în termen de o lună, să invite Comisia la reuniunea ad hoc a comisiei responsabile a Parlamentului sau a Consiliului să prezinte și să explice orice subiect privind implementarea unei cauze de salvgardare a acordului.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

2.
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 4 și 7 din Decizia 1999/468/CE.

eliminat

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3

3.
     
  Perioada stabilită la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se fixează la o lună.

eliminat

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 11a (nou)

Articolul 11a

Raportare

(1)
     
  Comisia publică un raport anual privind aplicarea și funcționarea clauzei de salvgardare. Raportul include un sumar al solicitărilor de inițiere de anchete, al anchetelor și al rezultatelor acestora, a finalizării anchetelor și a procedurilor fără măsuri, a impunerii de măsurii de salvgardare provizorii sau definitive, precum și justificări pentru fiecare decizie privind aceste subiecte, însoțite de o prezentare succintă a informațiilor și dovezilor relevante.

(2)
     
  Raportul prezintă succint și statisticile și evoluțiile comerciale cu Coreea. Se menționează în special rezultatele monitorizării rambursăriidrepturilor vamale.

(3)
     
  Parlamentul European sau Consiliul pot solicita Comisiei în termen de o lună o reuniune ad-hoc a comisiei responsabile a Parlamentului European sau a Consiliului, în vederea prezentării și explicării oricărui subiect privind aplicarea unei clauze de salvgardare, rambursarea drepturilor vamale sau a acordului în general.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 11b (nou)

Articolul 11b

Procedura de aplicare a articolului 14 din protocolul privind regulile de origine

(1)
     
  În scopul aplicării articolului 14 (Restituiri sau scutiri de drepturi de vamă) din Protocolul privind regulile de origine, Comisia monitorizează îndeaproape evoluția statisticilor relevante de import-export atât ca valoare, cât și din punctul de vedere al cantităților adecvate și comunică periodic aceste date și constatările sale Parlamentului European, Consiliului și industriei Uniunii în chestiune. Monitorizarea începe de la data aplicării de măsuri provizorii, iar datele sunt comunicate bilunar.

În plus față de liniile tarifare incluse la articolul 14.1 din Protocolul privind regulile de origine, Comisia elaborează, în cooperare cu industriile din Uniune, o listă a liniilor tarifare cheie, care nu sunt specifice industriei producătoare de automobile, dar importante pentru fabricarea de automobile și pentru sectoare înrudite. Se face o monitorizare specifică, conform prevederilor cuprinse în articolul 14.1 din Protocolul privind regulile de origine.

(2)
     
  La cererea unui stat membru sau din inițiativă proprie, Comisia analizează imediat dacă condițiile pentru invocarea articolului 14 din protocolul privind regulile de origine sunt întrunite și prezintă constatările sale în termen de 10 zile de la solicitare. În urma consultărilor în cadrul comitetului special la care face referire articolul 207 alineatul (3) paragraful al treilea din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia solicită consultări cu Coreea de fiecare dată când sunt întrunite condițiile prevăzute la articolul 14 din Protocolul privind regulile de origine. Comisia consideră condițiile ca întrunite, printre altele, atunci când sunt atinse valorile menționate la paragraful al treilea.

(3)
     
  O diferență de 10 puncte procentuale este considerată ca „semnificativă” în scopul aplicării articolului 14 alineatul (2) primul paragraf litera (a) din protocolul privind regulile de origine, atunci când se evaluează rata crescută a importurilor de componente în Coreea, comparată cu o rată crescută a exporturilor de produse finite din Coreea în UE. O creștere de 10 % este considerată ca „semnificativă” în scopul aplicării articolului 14 alineatul (2) primul paragraf litera (b) din protocolul privind regulile de origine, atunci când se evaluează creșterea exporturilor din Coreea în UE de produse finite în valoare absolută sau relativă la producția internă. Creșterile înregistrate sub aceste limite pot fi, de asemenea, considerate „semnificative” de la caz la caz.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă comisiei în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf (A7-0210/2010).

(2)  

  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

---

Miercuri, 8 septembrie 2010

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/115 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/115

---

Miercuri, 8 septembrie 2010Protecția animalelor utilizate în scopuri științifice ***II

P7_TA(2010)0308

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2010 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD))

2011/C 308 E/27

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția Consiliului în primă lectură (06106/1/2010 – C7-0147/2010),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0543),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0391/2008),

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (7) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere poziția sa în primă lectură (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 mai 2009 (2),

având în vedere articolele 70 și 72 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0230/2010),

| 1. | aprobă poziția Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 170.

(2)  JO C 277, 17.11.2009, p. 51.

---

| 20.10.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 308/116 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 308/116

---

Miercuri, 8 septembrie 2010Orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre *

P7_TA(2010)0309

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (COM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE))

2011/C 308 E/28

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2010)0193),

având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0111/2010),

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0235/2010),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE); |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE);

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | își reiterează solicitarea adresată deja de mai multe ori Comisiei și Consiliului de a se asigura că Parlamentului i se acordă timpul necesar, de cel puțin cinci luni, pentru a-și îndeplini rolul consultativ definit la articolul 148 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește revizuirea orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre; |
| --- | --- |

5.

își reiterează solicitarea adresată deja de mai multe ori Comisiei și Consiliului de a se asigura că Parlamentului i se acordă timpul necesar, de cel puțin cinci luni, pentru a-și îndeplini rolul consultativ definit la articolul 148 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește revizuirea orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de decizie


  Considerentul 1a (nou) |
| | (1a) | Articolul 157 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că Parlamentul European și Consiliul adoptă măsuri necesare pentru a asigura punerea în aplicare a principiului egalității șanselor și al egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește munca și locul de muncă, inclusiv a principiului egalității de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă echivalentă. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 1a (nou)

(1a)

Articolul 157 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că Parlamentul European și Consiliul adoptă măsuri necesare pentru a asigura punerea în aplicare a principiului egalității șanselor și al egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește munca și locul de muncă, inclusiv a principiului egalității de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă echivalentă.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 2

| (2) | Tratatul privind Uniunea Europeană prevede, la articolul 3 alineatul (3), că Uniunea combate excluziunea socială și discriminările și promovează justiția și protecția sociale și prevede asigurarea de către inițiativele Uniunii a coordonării politicilor sociale ale statelor membre. Articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind garantarea unei protecții sociale corespunzătoare
  și de
  combaterea excluziunii sociale. |
| --- | --- |

(2)

Tratatul privind Uniunea Europeană prevede, la articolul 3 alineatul (3), că Uniunea combate excluziunea socială și discriminările și promovează justiția și protecția sociale și prevede asigurarea de către inițiativele Uniunii a coordonării politicilor sociale ale statelor membre. Articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind garantarea unei protecții sociale corespunzătoare
  și de
  combaterea excluziunii sociale.

| (2) | Tratatul privind Uniunea Europeană prevede, la articolul 3 alineatul (3), că Uniunea
  tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social,
  combate excluziunea socială și discriminările și promovează justiția și protecția sociale și prevede asigurarea de către inițiativele Uniunii a coordonării politicilor sociale ale statelor membre. Articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind
  promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă,
  garantarea unei protecții sociale corespunzătoare
  ,
  combaterea excluziunii sociale
  , precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație și formare profesională. |
| --- | --- |

(2)

Tratatul privind Uniunea Europeană prevede, la articolul 3 alineatul (3), că Uniunea
  tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social,
  combate excluziunea socială și discriminările și promovează justiția și protecția sociale și prevede asigurarea de către inițiativele Uniunii a coordonării politicilor sociale ale statelor membre. Articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind
  promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă,
  garantarea unei protecții sociale corespunzătoare
  ,
  combaterea excluziunii sociale
  , precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație și formare profesională.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 2a (nou)

| (2a) | Articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că, în toate acțiunile sale, Uniunea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei. Articolul 10 din același tratat stipulează că în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea caută să combată orice discriminare pe motive de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală. Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că societatea europeană este caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați. |
| --- | --- |

(2a)

Articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că, în toate acțiunile sale, Uniunea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei. Articolul 10 din același tratat stipulează că în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea caută să combată orice discriminare pe motive de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală. Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că societatea europeană este caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 4

| (4) | Strategia de la Lisabona lansată în 2000 s-a bazat pe recunoașterea nevoii UE de a-și spori productivitatea și competitivitatea, consolidând totodată coeziunea socială, în condițiile concurenței globale, transformărilor tehnologice și ale unei populații în curs de îmbătrânire. Strategia de la Lisabona a fost relansată în 2005, după o revizuire intermediară care a condus la punerea unui accent mai puternic pe creștere și pe locuri de muncă mai multe și mai bune. |
| --- | --- |

(4)

Strategia de la Lisabona lansată în 2000 s-a bazat pe recunoașterea nevoii UE de a-și spori productivitatea și competitivitatea, consolidând totodată coeziunea socială, în condițiile concurenței globale, transformărilor tehnologice și ale unei populații în curs de îmbătrânire. Strategia de la Lisabona a fost relansată în 2005, după o revizuire intermediară care a condus la punerea unui accent mai puternic pe creștere și pe locuri de muncă mai multe și mai bune.

| (4) | Strategia de la Lisabona lansată în 2000 s-a bazat pe recunoașterea nevoii UE de a-și spori productivitatea
  bazată pe cunoaștere
  și competitivitatea
  și de a recrea condițiile pentru ocuparea integrală a forței de muncă
  , consolidând totodată coeziunea socială
  și regională
  , în condițiile concurenței globale, ale transformărilor tehnologice și ale unei populații în curs de îmbătrânire. Strategia de la Lisabona a fost relansată în 2005, după o revizuire intermediară care a condus la punerea unui accent mai puternic pe creștere și pe locuri de muncă mai multe și mai bune. |
| --- | --- |

(4)

Strategia de la Lisabona lansată în 2000 s-a bazat pe recunoașterea nevoii UE de a-și spori productivitatea
  bazată pe cunoaștere
  și competitivitatea
  și de a recrea condițiile pentru ocuparea integrală a forței de muncă
  , consolidând totodată coeziunea socială
  și regională
  , în condițiile concurenței globale, ale transformărilor tehnologice și ale unei populații în curs de îmbătrânire. Strategia de la Lisabona a fost relansată în 2005, după o revizuire intermediară care a condus la punerea unui accent mai puternic pe creștere și pe locuri de muncă mai multe și mai bune.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 5

| (5) | Strategia de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă
  a contribuit la obținerea unui consens cu privire la
  direcția generală a politicii economice și a politicii privind ocuparea forței de muncă ale UE. În conformitate cu această strategie, Consiliul a adoptat în 20055 orientări generale de politică economică și orientări privind ocuparea forței de muncă, pe care le-a revizuit în 20086. Cele 24 de orientări au constituit baza programelor naționale de reformă, descriind principalele priorități în materie de reformă macroeconomică, microeconomică și a pieței forței de muncă pentru UE în ansamblu. Cu toate acestea, experiența arată că orientările nu au stabilit
  priorități
  suficient de
  clare
  și că
  legăturile dintre acestea
  ar fi
  putut fi
  mai
  puternice. Aceasta a limitat impactul lor asupra elaborării politicilor la nivel național
  . |
| --- | --- |

(5)

Strategia de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă
  a contribuit la obținerea unui consens cu privire la
  direcția generală a politicii economice și a politicii privind ocuparea forței de muncă ale UE. În conformitate cu această strategie, Consiliul a adoptat în 20055 orientări generale de politică economică și orientări privind ocuparea forței de muncă, pe care le-a revizuit în 20086. Cele 24 de orientări au constituit baza programelor naționale de reformă, descriind principalele priorități în materie de reformă macroeconomică, microeconomică și a pieței forței de muncă pentru UE în ansamblu. Cu toate acestea, experiența arată că orientările nu au stabilit
  priorități
  suficient de
  clare
  și că
  legăturile dintre acestea
  ar fi
  putut fi
  mai
  puternice. Aceasta a limitat impactul lor asupra elaborării politicilor la nivel național
  .

| (5) | Strategia de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă
  ar fi trebuit să ajute în definirea
  direcției generale a politicii economice și a politicii privind ocuparea forței de muncă ale UE. În conformitate cu această strategie, Consiliul a adoptat în 2005 orientări generale de politică economică și orientări privind ocuparea forței de muncă, pe care le-a revizuit în 2008. Cele 24 de orientări au constituit baza programelor naționale de reformă, descriind principalele priorități în materie de reformă macroeconomică, microeconomică și a pieței forței de muncă pentru UE în ansamblu. Cu toate acestea, experiența arată că orientările nu au stabilit
  obiective
  suficient de
  obligatorii pentru participarea socială, politică și culturală a tuturor rezidenților din Uniunea Europeană și pentru o economie durabilă,
  și că
  prioritățile
  ar fi
  trebuit să fie
  mai
  strâns legate între ele. În cele din urmă, obiectivele fundamentale ale strategiei nu au putut fi realizate deoarece nici statele membre nu și-au asumat orientările în cauză
  . |
| --- | --- |

(5)

Strategia de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă
  ar fi trebuit să ajute în definirea
  direcției generale a politicii economice și a politicii privind ocuparea forței de muncă ale UE. În conformitate cu această strategie, Consiliul a adoptat în 2005 orientări generale de politică economică și orientări privind ocuparea forței de muncă, pe care le-a revizuit în 2008. Cele 24 de orientări au constituit baza programelor naționale de reformă, descriind principalele priorități în materie de reformă macroeconomică, microeconomică și a pieței forței de muncă pentru UE în ansamblu. Cu toate acestea, experiența arată că orientările nu au stabilit
  obiective
  suficient de
  obligatorii pentru participarea socială, politică și culturală a tuturor rezidenților din Uniunea Europeană și pentru o economie durabilă,
  și că
  prioritățile
  ar fi
  trebuit să fie
  mai
  strâns legate între ele. În cele din urmă, obiectivele fundamentale ale strategiei nu au putut fi realizate deoarece nici statele membre nu și-au asumat orientările în cauză
  .

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | În afară de noi inițiative legislative cu accent social la nivelul UE, Uniunea Europeană trebuie să își îmbunătățească în mod semnificativ politicile actuale și punerea lor în aplicare. |
| --- | --- |

(5a)

În afară de noi inițiative legislative cu accent social la nivelul UE, Uniunea Europeană trebuie să își îmbunătățească în mod semnificativ politicile actuale și punerea lor în aplicare.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 6

| (6) | Criza financiară și economică declanșată în 2008 a avut drept rezultat pierderea unui număr semnificativ de locuri de muncă și a unei părți considerabile din producția potențială și a condus la o deteriorare dramatică a finanțelor publice. Cu toate acestea, Planul european de redresare economică a ajutat statele membre să abordeze criza, în parte prin intermediul unor stimulente fiscale coordonate
  , moneda euro îndeplinind un rol de ancoră pentru stabilitatea macroeconomică. Prin urmare,
  criza
  a demonstrat
  că, dacă este consolidată și eficientizată, coordonarea politicilor UE poate produce rezultate semnificative. Criza
  a evidențiat
  , de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor forței de muncă ale statelor membre. |
| --- | --- |

(6)

Criza financiară și economică declanșată în 2008 a avut drept rezultat pierderea unui număr semnificativ de locuri de muncă și a unei părți considerabile din producția potențială și a condus la o deteriorare dramatică a finanțelor publice. Cu toate acestea, Planul european de redresare economică a ajutat statele membre să abordeze criza, în parte prin intermediul unor stimulente fiscale coordonate
  , moneda euro îndeplinind un rol de ancoră pentru stabilitatea macroeconomică. Prin urmare,
  criza
  a demonstrat
  că, dacă este consolidată și eficientizată, coordonarea politicilor UE poate produce rezultate semnificative. Criza
  a evidențiat
  , de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor forței de muncă ale statelor membre.

| (6) | Criza financiară și economică declanșată în 2008 a avut drept rezultat pierderea unui număr semnificativ de locuri de muncă și a unei părți considerabile din producția potențială și a condus la o deteriorare dramatică a finanțelor publice. Cu toate acestea, Planul european de redresare economică a ajutat statele membre să abordeze criza, în parte prin intermediul unor stimulente fiscale coordonate. Criza
  , care este încă în curs, subliniază lipsa unor mijloace eficiente de reacție rapidă la semnele crizei și, prin urmare, demonstrează
  că, dacă este consolidată și eficientizată,
  iar principiul subsidiarității este respectat,
  coordonarea politicilor UE poate produce rezultate semnificative. Criza
  evidențiază
  , de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor forței de muncă ale statelor membre
  , fapt pentru care exploatarea pe deplin a potențialului pieței interne devine, de asemenea, una dintre modalitățile esențiale de a spori competitivitatea Europei, și necesitatea unei revizuiri aprofundate a mecanismelor pentru care ocuparea forței de muncă și obiectivele sociale trebuie să constituie în continuare obiective garantate
  . |
| --- | --- |

(6)

Criza financiară și economică declanșată în 2008 a avut drept rezultat pierderea unui număr semnificativ de locuri de muncă și a unei părți considerabile din producția potențială și a condus la o deteriorare dramatică a finanțelor publice. Cu toate acestea, Planul european de redresare economică a ajutat statele membre să abordeze criza, în parte prin intermediul unor stimulente fiscale coordonate. Criza
  , care este încă în curs, subliniază lipsa unor mijloace eficiente de reacție rapidă la semnele crizei și, prin urmare, demonstrează
  că, dacă este consolidată și eficientizată,
  iar principiul subsidiarității este respectat,
  coordonarea politicilor UE poate produce rezultate semnificative. Criza
  evidențiază
  , de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor forței de muncă ale statelor membre
  , fapt pentru care exploatarea pe deplin a potențialului pieței interne devine, de asemenea, una dintre modalitățile esențiale de a spori competitivitatea Europei, și necesitatea unei revizuiri aprofundate a mecanismelor pentru care ocuparea forței de muncă și obiectivele sociale trebuie să constituie în continuare obiective garantate
  .

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Considerentul 7

| (7) | Comisia a propus crearea unei noi strategii pentru deceniul următor, Strategia Europa 2020, pentru a permite UE să iasă din criză mai puternică și să-și direcționeze economia către o creștere
  inteligentă
  , durabilă și favorabilă incluziunii.
  Cinci obiective
  principale, enumerate la orientările relevante, reprezintă obiective comune ce orientează acțiunea statelor membre și a Uniunii. Statele membre ar trebui să
  depună toate eforturile posibile pentru a îndeplini
  obiectivele naționale
  și pentru a elimina blocajele care limitează creșterea economică
  . |
| --- | --- |

(7)

Comisia a propus crearea unei noi strategii pentru deceniul următor, Strategia Europa 2020, pentru a permite UE să iasă din criză mai puternică și să-și direcționeze economia către o creștere
  inteligentă
  , durabilă și favorabilă incluziunii.
  Cinci obiective
  principale, enumerate la orientările relevante, reprezintă obiective comune ce orientează acțiunea statelor membre și a Uniunii. Statele membre ar trebui să
  depună toate eforturile posibile pentru a îndeplini
  obiectivele naționale
  și pentru a elimina blocajele care limitează creșterea economică
  .

| (7) | Comisia a propus crearea unei noi strategii pentru deceniul următor, Strategia Europa 2020, pentru a permite UE să iasă din criză mai puternică
  , să reacționeze mai eficient la provocări și crize viitoare,
  și să-și direcționeze economia către o creștere
  viabilă, ecologică
  , durabilă
  din punct de vedere economic
  și favorabilă incluziunii
  , însoțită de un nivel ridicat al ocupării forței de muncă, de productivitate și de coeziune socială. Obiectivele
  principale, enumerate la orientările relevante, reprezintă obiective comune ce orientează acțiunea statelor membre și a Uniunii. Statele membre ar trebui să
  se angajeze să îndeplinească
  obiectivele naționale.
  Ele ar trebui să se concentreze pe creșterea ocupării forței de muncă și să elimine obstacolele din calea creșterii economice ca urmare a legislației, birocrației și alocării defectuoase a resurselor la nivel național
  . |
| --- | --- |

(7)

Comisia a propus crearea unei noi strategii pentru deceniul următor, Strategia Europa 2020, pentru a permite UE să iasă din criză mai puternică
  , să reacționeze mai eficient la provocări și crize viitoare,
  și să-și direcționeze economia către o creștere
  viabilă, ecologică
  , durabilă
  din punct de vedere economic
  și favorabilă incluziunii
  , însoțită de un nivel ridicat al ocupării forței de muncă, de productivitate și de coeziune socială. Obiectivele
  principale, enumerate la orientările relevante, reprezintă obiective comune ce orientează acțiunea statelor membre și a Uniunii. Statele membre ar trebui să
  se angajeze să îndeplinească
  obiectivele naționale.
  Ele ar trebui să se concentreze pe creșterea ocupării forței de muncă și să elimine obstacolele din calea creșterii economice ca urmare a legislației, birocrației și alocării defectuoase a resurselor la nivel național
  .

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Considerentul 8

| (8) | Ca parte a unor strategii cuprinzătoare de ieșire din criza economică, statele membre
  ar trebui
  să realizeze reforme
  ambițioase pentru a asigura stabilitatea macroeconomică
  și durabilitatea finanțelor publice, pentru a îmbunătăți competitivitatea, pentru a reduce dezechilibrele macroeconomice și a îmbunătăți performanța pieței forței de muncă. Retragerea stimulentelor fiscale ar trebui pusă în aplicare și coordonată în cadrul Pactului de stabilitate și creștere. |
| --- | --- |

(8)

Ca parte a unor strategii cuprinzătoare de ieșire din criza economică, statele membre
  ar trebui
  să realizeze reforme
  ambițioase pentru a asigura stabilitatea macroeconomică
  și durabilitatea finanțelor publice, pentru a îmbunătăți competitivitatea, pentru a reduce dezechilibrele macroeconomice și a îmbunătăți performanța pieței forței de muncă. Retragerea stimulentelor fiscale ar trebui pusă în aplicare și coordonată în cadrul Pactului de stabilitate și creștere.

| (8) | Ca parte a unor strategii cuprinzătoare de ieșire din criza economică
  și a unor strategii globale de creare a condițiilor pentru creșterea economică
  , statele membre
  trebuie
  să realizeze
  și să mențină
  reforme
  structurale orientate spre asigurarea stabilității macroeconomice, promovarea unor locuri de muncă mai multe și mai bune, precum
  și durabilitatea finanțelor publice, pentru a îmbunătăți competitivitatea
  și productivitatea,
  pentru a reduce dezechilibrele macroeconomice
  , a consolida coeziunea socială, a combate sărăcia
  și a îmbunătăți performanța pieței forței de muncă. Retragerea
  treptată a
  stimulentelor fiscale,
  care trebuie inițiată de îndată ce redresarea durabilă a economiei este sigură,
  ar trebui pusă în aplicare și coordonată
  , printre altele,
  în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere.
  Cu toate acestea, pentru a realiza în practică obiectivele de coeziune economică și socială durabilă, ar trebui eliminate dezechilibrele și disparitățile macroeconomice majore existente între statele membre. |
| --- | --- |

(8)

Ca parte a unor strategii cuprinzătoare de ieșire din criza economică
  și a unor strategii globale de creare a condițiilor pentru creșterea economică
  , statele membre
  trebuie
  să realizeze
  și să mențină
  reforme
  structurale orientate spre asigurarea stabilității macroeconomice, promovarea unor locuri de muncă mai multe și mai bune, precum
  și durabilitatea finanțelor publice, pentru a îmbunătăți competitivitatea
  și productivitatea,
  pentru a reduce dezechilibrele macroeconomice
  , a consolida coeziunea socială, a combate sărăcia
  și a îmbunătăți performanța pieței forței de muncă. Retragerea
  treptată a
  stimulentelor fiscale,
  care trebuie inițiată de îndată ce redresarea durabilă a economiei este sigură,
  ar trebui pusă în aplicare și coordonată
  , printre altele,
  în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere.
  Cu toate acestea, pentru a realiza în practică obiectivele de coeziune economică și socială durabilă, ar trebui eliminate dezechilibrele și disparitățile macroeconomice majore existente între statele membre.

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Considerentul 8a (nou)

| (8a) | Europa 2020 ar trebui să fie o strategie care să aducă în prim-plan oamenii și protecția mediului, de ieșire din criza economică, de prevenire a aprofundării crizei economice și sociale, strâns corelată cu politica de coeziune și structurală, de stimulare a economiilor noastre pe termen mediu și lung, precum și de soluționare a provocărilor cu care se confruntă piața forței de muncă, generate de îmbătrânirea societății. |
| --- | --- |

(8a)

Europa 2020 ar trebui să fie o strategie care să aducă în prim-plan oamenii și protecția mediului, de ieșire din criza economică, de prevenire a aprofundării crizei economice și sociale, strâns corelată cu politica de coeziune și structurală, de stimulare a economiilor noastre pe termen mediu și lung, precum și de soluționare a provocărilor cu care se confruntă piața forței de muncă, generate de îmbătrânirea societății.

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Considerentul 9

| (9) | În cadrul Strategiei Europa 2020, statele membre ar trebui să pună în aplicare reforme orientate către „creșterea inteligentă”, adică către o creștere bazată pe cunoaștere și inovație. Reformele ar trebui să vizeze îmbunătățirea calității educației, asigurarea accesului pentru toți și consolidarea performanței în domeniul cercetării și al afacerilor, pentru a promova inovația și transferul cunoștințelor
  în întreaga UE
  . Acestea ar trebui să încurajeze spiritul întreprinzător și să ajute la transformarea ideilor creatoare în produse, servicii și procese inovative, care pot genera creștere, locuri de muncă de calitate, coeziune teritorială, economică și socială și pot aborda mai eficient provocările sociale europene și globale. În acest context, este esențial să se valorifice la maximum tehnologiile informației și comunicațiilor. |
| --- | --- |

(9)

În cadrul Strategiei Europa 2020, statele membre ar trebui să pună în aplicare reforme orientate către „creșterea inteligentă”, adică către o creștere bazată pe cunoaștere și inovație. Reformele ar trebui să vizeze îmbunătățirea calității educației, asigurarea accesului pentru toți și consolidarea performanței în domeniul cercetării și al afacerilor, pentru a promova inovația și transferul cunoștințelor
  în întreaga UE
  . Acestea ar trebui să încurajeze spiritul întreprinzător și să ajute la transformarea ideilor creatoare în produse, servicii și procese inovative, care pot genera creștere, locuri de muncă de calitate, coeziune teritorială, economică și socială și pot aborda mai eficient provocările sociale europene și globale. În acest context, este esențial să se valorifice la maximum tehnologiile informației și comunicațiilor.

| (9) | În cadrul Strategiei Europa 2020, statele membre ar trebui să pună în aplicare reforme orientate către „creșterea inteligentă”, adică către o creștere bazată pe cunoaștere și inovație. Reformele ar trebui să vizeze îmbunătățirea calității educației, asigurarea accesului pentru toți,
  reducerea numărului persoanelor care nu reușesc să își finalizeze școlarizarea sau formarea profesională, afirmarea dreptului fiecărei persoane la învățarea de-a lungul vieții, astfel încât aptitudinile să poată fi dezvoltate, recunoscute și certificate, precum
  și consolidarea performanței în domeniul cercetării și al afacerilor, pentru a promova inovarea și transferul cunoștințelor
  pe întreg teritoriul Uniunii Europene, contribuind astfel la eliminarea dezechilibrelor regionale și la prevenirea „exodului de creiere”
  . Acestea ar trebui să încurajeze spiritul întreprinzător
  , dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri)
  și să ajute la transformarea ideilor creatoare în produse inovatoare, servicii și procese inovatoare și cu valoare socială,
  care pot genera creștere, locuri de muncă
  durabile și
  de calitate, coeziune teritorială, economică și socială și pot aborda mai eficient provocările sociale europene și globale. În acest context, este esențial să se valorifice la maximum tehnologiile informației și comunicațiilor. |
| --- | --- |

(9)

În cadrul Strategiei Europa 2020, statele membre ar trebui să pună în aplicare reforme orientate către „creșterea inteligentă”, adică către o creștere bazată pe cunoaștere și inovație. Reformele ar trebui să vizeze îmbunătățirea calității educației, asigurarea accesului pentru toți,
  reducerea numărului persoanelor care nu reușesc să își finalizeze școlarizarea sau formarea profesională, afirmarea dreptului fiecărei persoane la învățarea de-a lungul vieții, astfel încât aptitudinile să poată fi dezvoltate, recunoscute și certificate, precum
  și consolidarea performanței în domeniul cercetării și al afacerilor, pentru a promova inovarea și transferul cunoștințelor
  pe întreg teritoriul Uniunii Europene, contribuind astfel la eliminarea dezechilibrelor regionale și la prevenirea „exodului de creiere”
  . Acestea ar trebui să încurajeze spiritul întreprinzător
  , dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri)
  și să ajute la transformarea ideilor creatoare în produse inovatoare, servicii și procese inovatoare și cu valoare socială,
  care pot genera creștere, locuri de muncă
  durabile și
  de calitate, coeziune teritorială, economică și socială și pot aborda mai eficient provocările sociale europene și globale. În acest context, este esențial să se valorifice la maximum tehnologiile informației și comunicațiilor.

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Considerentul 9a (nou)

| (9a) | Pentru a stimula creșterea economică, statele membre ar trebui să combată măsurile care o încetinesc, de exemplu sarcina birocratică, reglementarea și standardele excesive, nivelul ridicat al impozitării și tendințele de protecționism. |
| --- | --- |

(9a)

Pentru a stimula creșterea economică, statele membre ar trebui să combată măsurile care o încetinesc, de exemplu sarcina birocratică, reglementarea și standardele excesive, nivelul ridicat al impozitării și tendințele de protecționism.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Considerentul 9b (nou)

| (9b) | Realizarea unei piețe unice profund integrate și eficiente reprezintă un element esențial pentru asigurarea performanței macroeconomice globale a UE; este deosebit de important, pentru soliditatea uniunii economice și monetare, să fie produse beneficii economice, să fie restabilită creșterea economică și să fie create noi locuri de muncă. |
| --- | --- |

(9b)

Realizarea unei piețe unice profund integrate și eficiente reprezintă un element esențial pentru asigurarea performanței macroeconomice globale a UE; este deosebit de important, pentru soliditatea uniunii economice și monetare, să fie produse beneficii economice, să fie restabilită creșterea economică și să fie create noi locuri de muncă.

Amendamentul 60

Propunere de decizie

Considerentul 9c (nou)

| (9c) | Atunci când elaborează și pun în aplicare programele naționale de reformă, ținând seama de orientările din anexă, statele membre ar trebui să asigure gestiunea eficientă a politicilor de ocupare a forței de muncă și a politicilor sociale. Părțile interesate, inclusiv cele de la nivel regional și local, precum și cele vizate de diferitele aspecte ale UE-2020, organele parlamentare și partenerii sociali, ar trebui să fie implicate îndeaproape pe parcursul elaborării și aplicării, monitorizării și evaluării programelor respective, inclusiv în stabilirea obiectivelor și a indicatorilor. Statele membre ar trebui să monitorizeze îndeaproape impactul social și asupra ocupării forței de muncă al reformelor aplicate în cadrul respectivelor programe naționale de reformă. |
| --- | --- |

(9c)

Atunci când elaborează și pun în aplicare programele naționale de reformă, ținând seama de orientările din anexă, statele membre ar trebui să asigure gestiunea eficientă a politicilor de ocupare a forței de muncă și a politicilor sociale. Părțile interesate, inclusiv cele de la nivel regional și local, precum și cele vizate de diferitele aspecte ale UE-2020, organele parlamentare și partenerii sociali, ar trebui să fie implicate îndeaproape pe parcursul elaborării și aplicării, monitorizării și evaluării programelor respective, inclusiv în stabilirea obiectivelor și a indicatorilor. Statele membre ar trebui să monitorizeze îndeaproape impactul social și asupra ocupării forței de muncă al reformelor aplicate în cadrul respectivelor programe naționale de reformă.

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Considerentul 10

| (10) | Prin programele lor de reformă, statele membre ar trebui, de asemenea, să urmărească „creșterea durabilă”. Creșterea economică durabilă înseamnă construirea unei economii durabile, competitive și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, distribuția echitabilă a costurilor și beneficiilor și exploatarea rolului de lider al Europei în cursa pentru dezvoltarea unor noi procese și tehnologii, inclusiv a tehnologiilor ecologice. Statele membre ar trebui să pună în aplicare reformele necesare pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și pentru a utiliza resursele în mod eficient. Ar trebui, de asemenea, să își îmbunătățească mediul de afaceri, să stimuleze crearea de locuri de muncă
  ecologice
  și să își modernizeze baza industrială. |
| --- | --- |

(10)

Prin programele lor de reformă, statele membre ar trebui, de asemenea, să urmărească „creșterea durabilă”. Creșterea economică durabilă înseamnă construirea unei economii durabile, competitive și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, distribuția echitabilă a costurilor și beneficiilor și exploatarea rolului de lider al Europei în cursa pentru dezvoltarea unor noi procese și tehnologii, inclusiv a tehnologiilor ecologice. Statele membre ar trebui să pună în aplicare reformele necesare pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și pentru a utiliza resursele în mod eficient. Ar trebui, de asemenea, să își îmbunătățească mediul de afaceri, să stimuleze crearea de locuri de muncă
  ecologice
  și să își modernizeze baza industrială.

| (10) | Prin programele lor de reformă
  și vizând crearea unor locuri de muncă decente
  , statele membre ar trebui, de asemenea, să urmărească „creșterea durabilă”. Creșterea economică durabilă înseamnă construirea unei economii durabile, competitive și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, distribuția echitabilă a costurilor și beneficiilor
  , cu o finanțare adecvată în vederea realizării restructurării
  și exploatarea rolului de lider al Europei în cursa pentru dezvoltarea unor noi procese și tehnologii, inclusiv a tehnologiilor
  foarte
  ecologice
  care creează mai multe locuri de muncă. Aceste tehnologii ar trebui să fie accesibile, pe cât posibil, tuturor întreprinderilor, inclusiv microîntreprinderilor și IMM-urilor.
  Statele membre ar trebui să pună în aplicare reformele necesare pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și pentru a utiliza resursele în mod eficient. Acestea ar trebui, de asemenea, să își îmbunătățească mediul de afaceri, să stimuleze crearea de locuri de muncă
  durabile în economia veche și nouă, inclusiv prin garantarea formării profesionale și a competențelor necesare pentru aceste locuri de muncă,
  și să își modernizeze baza industrială
  , în special în domeniul conversiei
  . |
| --- | --- |

(10)

Prin programele lor de reformă
  și vizând crearea unor locuri de muncă decente
  , statele membre ar trebui, de asemenea, să urmărească „creșterea durabilă”. Creșterea economică durabilă înseamnă construirea unei economii durabile, competitive și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, distribuția echitabilă a costurilor și beneficiilor
  , cu o finanțare adecvată în vederea realizării restructurării
  și exploatarea rolului de lider al Europei în cursa pentru dezvoltarea unor noi procese și tehnologii, inclusiv a tehnologiilor
  foarte
  ecologice
  care creează mai multe locuri de muncă. Aceste tehnologii ar trebui să fie accesibile, pe cât posibil, tuturor întreprinderilor, inclusiv microîntreprinderilor și IMM-urilor.
  Statele membre ar trebui să pună în aplicare reformele necesare pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și pentru a utiliza resursele în mod eficient. Acestea ar trebui, de asemenea, să își îmbunătățească mediul de afaceri, să stimuleze crearea de locuri de muncă
  durabile în economia veche și nouă, inclusiv prin garantarea formării profesionale și a competențelor necesare pentru aceste locuri de muncă,
  și să își modernizeze baza industrială
  , în special în domeniul conversiei
  .

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Considerentul 11

| (11) | Programele de reformă ale statelor membre ar trebui să urmărească, de asemenea, „creșterea incluzivă”. Creșterea favorabilă incluziunii înseamnă construirea unei societăți bazate pe coeziune, în care oamenii au capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, participând astfel activ în societate și în economie. Prin urmare, reformele statelor membre ar trebui să asigure acces și oportunități pentru toți de-a lungul întregii vieți, reducând astfel sărăcia și excluziunea socială, prin eliminarea barierelor în calea participării pe piața forței de muncă, în special în cazul femeilor, lucrătorilor vârstnici, tinerilor, persoanelor cu handicap și
  migranților legali.
  Aceste reforme
  ar trebui, de asemenea, să garanteze că toți cetățenii și toate regiunile au acces la beneficiile creșterii economice. Programele de reformă ale statelor membre ar trebui așadar să se axeze pe asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor forței de muncă, prin investiții în tranziții reușite, dezvoltarea unor competențe
  adecvate
  , creșterea calității locurilor de muncă și combaterea segmentării, a șomajului structural și a inactivității, asigurând totodată protecția socială adecvată și durabilă și incluziunea activă, pentru a reduce sărăcia. |
| --- | --- |

(11)

Programele de reformă ale statelor membre ar trebui să urmărească, de asemenea, „creșterea incluzivă”. Creșterea favorabilă incluziunii înseamnă construirea unei societăți bazate pe coeziune, în care oamenii au capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, participând astfel activ în societate și în economie. Prin urmare, reformele statelor membre ar trebui să asigure acces și oportunități pentru toți de-a lungul întregii vieți, reducând astfel sărăcia și excluziunea socială, prin eliminarea barierelor în calea participării pe piața forței de muncă, în special în cazul femeilor, lucrătorilor vârstnici, tinerilor, persoanelor cu handicap și
  migranților legali.
  Aceste reforme
  ar trebui, de asemenea, să garanteze că toți cetățenii și toate regiunile au acces la beneficiile creșterii economice. Programele de reformă ale statelor membre ar trebui așadar să se axeze pe asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor forței de muncă, prin investiții în tranziții reușite, dezvoltarea unor competențe
  adecvate
  , creșterea calității locurilor de muncă și combaterea segmentării, a șomajului structural și a inactivității, asigurând totodată protecția socială adecvată și durabilă și incluziunea activă, pentru a reduce sărăcia.

| (11) | Programele de reformă ale statelor membre ar trebui să urmărească, de asemenea, „creșterea incluzivă”. Creșterea incluzivă înseamnă construirea unei societăți bazate pe coeziune, în care oamenii au capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările,
  în special cele aduse de noile tehnologii, de automatizare și de revoluția informatică,
  participând astfel activ în societate și în economie. Prin urmare, reformele statelor membre ar trebui să asigure acces și oportunități pentru toți de-a lungul întregii vieți, reducând astfel sărăcia și excluziunea socială, prin eliminarea barierelor în calea participării pe piața forței de muncă, în special în cazul femeilor, lucrătorilor vârstnici, tinerilor,
  persoanelor care îngrijesc de alte persoane,
  persoanelor cu dizabilități, lucrătorilor necalificați, minorităților, în special rromi,
  migranților legali
  și persoanelor care nu sunt capabile să participe pe piața muncii. Prin punerea în aplicare a unor instrumente adecvate, statele membre
  ar trebui, de asemenea, să garanteze că toți cetățenii și toate regiunile au acces la beneficiile creșterii economice. Programele de reformă ale statelor membre ar trebui așadar să se axeze pe asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor forței de muncă, prin investiții în tranziții reușite,
  sisteme de formare și
  dezvoltarea unor competențe
  corelate cu necesitățile de pe piața forței de muncă
  , creșterea calității locurilor de muncă și
  consolidarea egalității de gen,
  combaterea segmentării
  prin oferirea unei siguranțe lucrătorilor indiferent de forma de angajare, a discriminării,
  a șomajului structural
  , în special în rândul tinerilor,
  și a inactivității, asigurând totodată protecția socială adecvată și durabilă și incluziunea activă, pentru a reduce sărăcia. |
| --- | --- |

(11)

Programele de reformă ale statelor membre ar trebui să urmărească, de asemenea, „creșterea incluzivă”. Creșterea incluzivă înseamnă construirea unei societăți bazate pe coeziune, în care oamenii au capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările,
  în special cele aduse de noile tehnologii, de automatizare și de revoluția informatică,
  participând astfel activ în societate și în economie. Prin urmare, reformele statelor membre ar trebui să asigure acces și oportunități pentru toți de-a lungul întregii vieți, reducând astfel sărăcia și excluziunea socială, prin eliminarea barierelor în calea participării pe piața forței de muncă, în special în cazul femeilor, lucrătorilor vârstnici, tinerilor,
  persoanelor care îngrijesc de alte persoane,
  persoanelor cu dizabilități, lucrătorilor necalificați, minorităților, în special rromi,
  migranților legali
  și persoanelor care nu sunt capabile să participe pe piața muncii. Prin punerea în aplicare a unor instrumente adecvate, statele membre
  ar trebui, de asemenea, să garanteze că toți cetățenii și toate regiunile au acces la beneficiile creșterii economice. Programele de reformă ale statelor membre ar trebui așadar să se axeze pe asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor forței de muncă, prin investiții în tranziții reușite,
  sisteme de formare și
  dezvoltarea unor competențe
  corelate cu necesitățile de pe piața forței de muncă
  , creșterea calității locurilor de muncă și
  consolidarea egalității de gen,
  combaterea segmentării
  prin oferirea unei siguranțe lucrătorilor indiferent de forma de angajare, a discriminării,
  a șomajului structural
  , în special în rândul tinerilor,
  și a inactivității, asigurând totodată protecția socială adecvată și durabilă și incluziunea activă, pentru a reduce sărăcia.

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Considerentul 11a (nou)

| (11a) | În contextul obiectivului privind „creșterea incluzivă”, statele membre ar trebui să elaboreze, la inițiativa Comisiei, un cadru legislativ adecvat pentru noile forme de muncă. Un astfel de cadru ar trebui să acorde atenție asigurării unor forme flexibile de angajare, evitând totodată segmentarea pieței forței de muncă și garantând o protecție globală a drepturilor individuale și colective de muncă, inclusiv reconcilierea vieții profesionale și a celei private, precum și o securitate socială adecvată pentru lucrători. |
| --- | --- |

(11a)

În contextul obiectivului privind „creșterea incluzivă”, statele membre ar trebui să elaboreze, la inițiativa Comisiei, un cadru legislativ adecvat pentru noile forme de muncă. Un astfel de cadru ar trebui să acorde atenție asigurării unor forme flexibile de angajare, evitând totodată segmentarea pieței forței de muncă și garantând o protecție globală a drepturilor individuale și colective de muncă, inclusiv reconcilierea vieții profesionale și a celei private, precum și o securitate socială adecvată pentru lucrători.

Amendamentul 61

Propunere de decizie

Considerentul 11b (nou)

| (11b) | Programele de reformă ale statelor membre ar trebui să vizeze promovarea creșterii economice, ce stimulează ocuparea forței de muncă pe baza muncii decente, astfel cum este promovată de OIM, și a „muncii de calitate”, ca principii directoare care ar trebui să se afle atât la baza creării de locuri de muncă, cât și a integrării pieței forței de muncă. În acest cadru, egalitatea de tratament și principiul unei remunerații egale pentru o muncă egală efectuată în același loc de muncă, prevăzute la articolele 18 și 157 din TFUE, ar trebui protejate și consolidate. De asemenea, ar trebui să se acorde o atenție specială diminuării sărăciei în rândul numărului în creștere de lucrători săraci, precum și combaterii sărăciei infantile. |
| --- | --- |

(11b)

Programele de reformă ale statelor membre ar trebui să vizeze promovarea creșterii economice, ce stimulează ocuparea forței de muncă pe baza muncii decente, astfel cum este promovată de OIM, și a „muncii de calitate”, ca principii directoare care ar trebui să se afle atât la baza creării de locuri de muncă, cât și a integrării pieței forței de muncă. În acest cadru, egalitatea de tratament și principiul unei remunerații egale pentru o muncă egală efectuată în același loc de muncă, prevăzute la articolele 18 și 157 din TFUE, ar trebui protejate și consolidate. De asemenea, ar trebui să se acorde o atenție specială diminuării sărăciei în rândul numărului în creștere de lucrători săraci, precum și combaterii sărăciei infantile.

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Considerentul 12

| (12) | Reformele structurale ale UE și ale statelor membre pot contribui eficient la creșterea economică și crearea de locuri de muncă dacă sporesc competitivitatea UE în economia globală, deschid noi oportunități pentru exportatorii europeni și oferă un acces competitiv la importuri vitale. Prin urmare, ar trebui să se țină seama de implicațiile reformelor asupra competitivității externe pentru a încuraja creșterea economică și participarea europeană pe piețe deschise și echitabile la nivel mondial. |
| --- | --- |

(12)

Reformele structurale ale UE și ale statelor membre pot contribui eficient la creșterea economică și crearea de locuri de muncă dacă sporesc competitivitatea UE în economia globală, deschid noi oportunități pentru exportatorii europeni și oferă un acces competitiv la importuri vitale. Prin urmare, ar trebui să se țină seama de implicațiile reformelor asupra competitivității externe pentru a încuraja creșterea economică și participarea europeană pe piețe deschise și echitabile la nivel mondial.

| (12) | Reformele structurale ale UE și ale statelor membre pot contribui eficient la creșterea economică
  calitativă
  și crearea
  durabilă
  de locuri de muncă
  de calitate
  dacă
  reacționează în mod adecvat la criza economică și financiară persistentă și
  sporesc
  astfel
  competitivitatea UE în economia globală, deschid noi oportunități pentru exportatorii europeni și oferă un acces competitiv la importuri vitale. Prin urmare, ar trebui să se țină seama de implicațiile reformelor asupra competitivității externe pentru a încuraja creșterea economică
  pe teritoriul Uniunii Europene
  și participarea europeană pe piețe deschise și echitabile la nivel mondial
  , iar UE ar trebui să realizeze o supraveghere strictă la nivel mondial a actorilor de pe piață care au o influență semnificativă asupra ocupării forței de muncă, a mobilității muncii și a produselor financiare cu caracter social, cum sunt pensiile
  . |
| --- | --- |

(12)

Reformele structurale ale UE și ale statelor membre pot contribui eficient la creșterea economică
  calitativă
  și crearea
  durabilă
  de locuri de muncă
  de calitate
  dacă
  reacționează în mod adecvat la criza economică și financiară persistentă și
  sporesc
  astfel
  competitivitatea UE în economia globală, deschid noi oportunități pentru exportatorii europeni și oferă un acces competitiv la importuri vitale. Prin urmare, ar trebui să se țină seama de implicațiile reformelor asupra competitivității externe pentru a încuraja creșterea economică
  pe teritoriul Uniunii Europene
  și participarea europeană pe piețe deschise și echitabile la nivel mondial
  , iar UE ar trebui să realizeze o supraveghere strictă la nivel mondial a actorilor de pe piață care au o influență semnificativă asupra ocupării forței de muncă, a mobilității muncii și a produselor financiare cu caracter social, cum sunt pensiile
  .

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Considerentul 13

| (13) | Strategia Europa 2020 trebuie să fie sprijinită printr-un set integrat de politici pe care statele membre ar trebui să le aplice
  în mod complet și în același ritm
  , pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale coordonate. |
| --- | --- |

(13)

Strategia Europa 2020 trebuie să fie sprijinită printr-un set integrat de politici pe care statele membre ar trebui să le aplice
  în mod complet și în același ritm
  , pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale coordonate.

| (13) | Strategia Europa 2020 trebuie să fie sprijinită printr-un set integrat de politici pe care statele membre ar trebui să le aplice
  eficient, ținând seama în mod corespunzător de situațiile la nivel național și de dificultățile specifice fiecărui stat
  , pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale coordonate.
  Ar trebui să se asigure coerența acțiunilor întreprinse de statele membre în domeniile economic, social și al ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

(13)

Strategia Europa 2020 trebuie să fie sprijinită printr-un set integrat de politici pe care statele membre ar trebui să le aplice
  eficient, ținând seama în mod corespunzător de situațiile la nivel național și de dificultățile specifice fiecărui stat
  , pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale coordonate.
  Ar trebui să se asigure coerența acțiunilor întreprinse de statele membre în domeniile economic, social și al ocupării forței de muncă.

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Crearea de condiții pentru accesul femeilor și tinerelor la sectoarele în care femeile sunt subreprezentate într-o proporție mare, precum și pentru combaterea stereotipurilor care domină încă aceste profesii este esențială pentru a asigura atât egalitatea de gen, cât și furnizarea de personal pe piața forței de muncă. Prin urmare, toate politicile și măsurile elaborate în cadrul Strategiei Europa 2020 ar trebui să promoveze în mod ferm egalitatea de șanse și egalitatea de gen și să integreze dimensiunea de gen. Acest lucru include inițiative care urmăresc să consolideze drepturile femeilor și să combată discriminarea împotriva femeilor. Ar trebui revizuite sistemele de protecție socială pentru a elimina elementele care generează inegalități de gen. Ar trebui îmbunătățite condițiile de muncă în sectoarele în care femeile sunt suprareprezentate. Ar trebui să se abordeze problema angajărilor involuntare cu fracțiune de normă. Egalitatea de gen în formare și educație ar trebui consolidată. Până în 2020, diferența de salarizare între genuri ar trebuie redusă la 0-5 %. O modalitate importantă de a facilita și de a promova procesul de asigurare a egalității de gen constă în furnizarea la scară mai largă a unor servicii de asistență accesibile, flexibile și de înaltă calitate pentru toți, în special a accesului la facilitățile de îngrijire a copiilor. |
| --- | --- |

(13a)

Crearea de condiții pentru accesul femeilor și tinerelor la sectoarele în care femeile sunt subreprezentate într-o proporție mare, precum și pentru combaterea stereotipurilor care domină încă aceste profesii este esențială pentru a asigura atât egalitatea de gen, cât și furnizarea de personal pe piața forței de muncă. Prin urmare, toate politicile și măsurile elaborate în cadrul Strategiei Europa 2020 ar trebui să promoveze în mod ferm egalitatea de șanse și egalitatea de gen și să integreze dimensiunea de gen. Acest lucru include inițiative care urmăresc să consolideze drepturile femeilor și să combată discriminarea împotriva femeilor. Ar trebui revizuite sistemele de protecție socială pentru a elimina elementele care generează inegalități de gen. Ar trebui îmbunătățite condițiile de muncă în sectoarele în care femeile sunt suprareprezentate. Ar trebui să se abordeze problema angajărilor involuntare cu fracțiune de normă. Egalitatea de gen în formare și educație ar trebui consolidată. Până în 2020, diferența de salarizare între genuri ar trebuie redusă la 0-5 %. O modalitate importantă de a facilita și de a promova procesul de asigurare a egalității de gen constă în furnizarea la scară mai largă a unor servicii de asistență accesibile, flexibile și de înaltă calitate pentru toți, în special a accesului la facilitățile de îngrijire a copiilor.

Amendamentul 20

Propunere de decizie

Considerentul 13b (nou)

| (13b) | Statele membre ar trebui să ia în considerare Strategia Europa 2020, în special aspectele sale sociale și cele legate de ocuparea forței de muncă, atunci când programează și pun în aplicare măsurile de finanțare ale UE, inclusiv cele din cadrul Fondului social european, al Fondului european de dezvoltare regională și al Fondului de coeziune. Importanța acestui lucru este evidențiată de necesitatea unei utilizări mai intense a sinergiilor și a complementarităților dintre diversele instrumente financiare disponibile pentru a realiza obiectivele complexe ale Strategiei UE 2020 privind o creștere economică inteligentă, incluzivă și ecologică, precum și pentru a sprijini într-un mod mai eficace microregiunile cele mai dezavantajate și grupurile cele mai vulnerabile care se confruntă cu dezavantaje multidimensionale complexe. Utilizarea finanțării din partea UE trebuie să reducă numărul obstacolelor birocratice și să faciliteze măsurile pe termen lung. |
| --- | --- |

(13b)

Statele membre ar trebui să ia în considerare Strategia Europa 2020, în special aspectele sale sociale și cele legate de ocuparea forței de muncă, atunci când programează și pun în aplicare măsurile de finanțare ale UE, inclusiv cele din cadrul Fondului social european, al Fondului european de dezvoltare regională și al Fondului de coeziune. Importanța acestui lucru este evidențiată de necesitatea unei utilizări mai intense a sinergiilor și a complementarităților dintre diversele instrumente financiare disponibile pentru a realiza obiectivele complexe ale Strategiei UE 2020 privind o creștere economică inteligentă, incluzivă și ecologică, precum și pentru a sprijini într-un mod mai eficace microregiunile cele mai dezavantajate și grupurile cele mai vulnerabile care se confruntă cu dezavantaje multidimensionale complexe. Utilizarea finanțării din partea UE trebuie să reducă numărul obstacolelor birocratice și să faciliteze măsurile pe termen lung.

Amendamentul 62

Propunere de decizie

Considerentul 13c (nou)

| (13c) | Consolidând importanța politicii de coeziune în sprijinirea ocupării forței de muncă și a incluziunii sociale, sprijinind regiunile în procesul de depășire a dificultăților socio-economice și reducând disparitățile, precum și incluzând specificul regional, statele membre ar trebui să colaboreze pentru a-și stabili, completa, coordona și ajusta obiectivele naționale atât la nivel intern, cât și în raport cu celelalte state membre, astfel încât dezechilibrele dezvoltării economice dintre regiuni să fie reduse. |
| --- | --- |

(13c)

Consolidând importanța politicii de coeziune în sprijinirea ocupării forței de muncă și a incluziunii sociale, sprijinind regiunile în procesul de depășire a dificultăților socio-economice și reducând disparitățile, precum și incluzând specificul regional, statele membre ar trebui să colaboreze pentru a-și stabili, completa, coordona și ajusta obiectivele naționale atât la nivel intern, cât și în raport cu celelalte state membre, astfel încât dezechilibrele dezvoltării economice dintre regiuni să fie reduse.

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Considerentul 14

| (14) | Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre, Strategia Europa 2020 ar trebui aplicată în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, printr-o asociere strânsă cu parlamentele, precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile, care vor contribui la elaborarea programelor naționale de reformă, la punerea în aplicare a acestora și la comunicarea generală privind strategia. |
| --- | --- |

(14)

Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre, Strategia Europa 2020 ar trebui aplicată în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, printr-o asociere strânsă cu parlamentele, precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile, care vor contribui la elaborarea programelor naționale de reformă, la punerea în aplicare a acestora și la comunicarea generală privind strategia.

| (14) | Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre, Strategia Europa 2020 ar trebui aplicată în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, printr-o asociere strânsă cu parlamentele, precum și cu partenerii sociali și reprezentanții societății civile, care vor contribui la elaborarea programelor naționale de reformă, la punerea în aplicare a acestora și la comunicarea generală privind strategia
  , întrucât politicile sociale trebuie să corespundă circumstanțelor și preferințelor locale
  . |
| --- | --- |

(14)

Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre, Strategia Europa 2020 ar trebui aplicată în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, printr-o asociere strânsă cu parlamentele, precum și cu partenerii sociali și reprezentanții societății civile, care vor contribui la elaborarea programelor naționale de reformă, la punerea în aplicare a acestora și la comunicarea generală privind strategia
  , întrucât politicile sociale trebuie să corespundă circumstanțelor și preferințelor locale
  .

Amendamentul 22

Propunere de decizie

Considerentul 14a (nou)

| (14a) | Pentru a asigura aplicarea orientărilor privind ocuparea forței de muncă în statele membre, metoda deschisă de coordonare ar trebui îmbunătățită, având în vedere faptul că impactul acesteia în statele membre este prea mic. |
| --- | --- |

(14a)

Pentru a asigura aplicarea orientărilor privind ocuparea forței de muncă în statele membre, metoda deschisă de coordonare ar trebui îmbunătățită, având în vedere faptul că impactul acesteia în statele membre este prea mic.

Amendamentul 23

Propunere de decizie

Considerentul 15

| (15) | Strategie Europa 2020 este bazată pe un set
  mai restrâns
  de orientări
  ,
  care înlocuiește fostul set de 24 de orientări și abordează aspectele privind ocuparea forței de muncă și politica economică generală într-un mod coerent. Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre anexate prezentei decizii, sunt intrinsec legate de orientările pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii, anexate Recomandării [...] a Consiliului din [...]. Aceste orientări fac parte din„Orientările integrate Europa 2020”. |
| --- | --- |

(15)

Strategie Europa 2020 este bazată pe un set
  mai restrâns
  de orientări
  ,
  care înlocuiește fostul set de 24 de orientări și abordează aspectele privind ocuparea forței de muncă și politica economică generală într-un mod coerent. Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre anexate prezentei decizii, sunt intrinsec legate de orientările pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii, anexate Recomandării [...] a Consiliului din [...]. Aceste orientări fac parte din„Orientările integrate Europa 2020”.

| (15) | Strategia Europa 2020 este bazată pe un set de orientări care înlocuiește fostul set de 24 de orientări și abordează aspectele privind ocuparea forței de muncă
  , consolidarea coeziunii sociale
  și politica economică generală într-un mod coerent. Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, anexate prezentei decizii, sunt intrinsec legate de orientările pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii, anexate Recomandării [...] a Consiliului din [...]. Împreună, acestea formează„Orientările integrate Europa 2020”. |
| --- | --- |

(15)

Strategia Europa 2020 este bazată pe un set de orientări care înlocuiește fostul set de 24 de orientări și abordează aspectele privind ocuparea forței de muncă
  , consolidarea coeziunii sociale
  și politica economică generală într-un mod coerent. Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, anexate prezentei decizii, sunt intrinsec legate de orientările pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii, anexate Recomandării [...] a Consiliului din [...]. Împreună, acestea formează„Orientările integrate Europa 2020”.

Amendamentul 24

Propunere de decizie

Considerentul 16

| (16) | Aceste noi orientări integrate reflectă concluziile Consiliului European. Acestea oferă statelor membre o orientare precisă cu privire la definirea programelor lor naționale de reformă și la punerea în aplicare a reformelor, reflectând interdependența și respectând Pactul de stabilitate și creștere. Aceste orientări vor forma baza pentru orice recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre. Orientările vor constitui, de asemenea, baza pentru redactarea raportului comun pentru ocuparea forței de muncă, trimis anual de către Consiliu și Comisie Consiliului European. |
| --- | --- |

(16)

Aceste noi orientări integrate reflectă concluziile Consiliului European. Acestea oferă statelor membre o orientare precisă cu privire la definirea programelor lor naționale de reformă și la punerea în aplicare a reformelor, reflectând interdependența și respectând Pactul de stabilitate și creștere. Aceste orientări vor forma baza pentru orice recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre. Orientările vor constitui, de asemenea, baza pentru redactarea raportului comun pentru ocuparea forței de muncă, trimis anual de către Consiliu și Comisie Consiliului European.

| (16) | Aceste noi orientări integrate reflectă concluziile Consiliului European. Acestea oferă statelor membre o orientare precisă cu privire la definirea programelor lor naționale de reformă și la punerea în aplicare a reformelor, reflectând interdependența și respectând Pactul de stabilitate și creștere. Aceste orientări vor forma baza pentru orice recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre
  , ținând seama de diferitele puncte de plecare ale statelor membre
  . Orientările vor constitui, de asemenea, baza pentru redactarea raportului comun pentru ocuparea forței de muncă, trimis anual de către Consiliu și Comisie Consiliului European. |
| --- | --- |

(16)

Aceste noi orientări integrate reflectă concluziile Consiliului European. Acestea oferă statelor membre o orientare precisă cu privire la definirea programelor lor naționale de reformă și la punerea în aplicare a reformelor, reflectând interdependența și respectând Pactul de stabilitate și creștere. Aceste orientări vor forma baza pentru orice recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre
  , ținând seama de diferitele puncte de plecare ale statelor membre
  . Orientările vor constitui, de asemenea, baza pentru redactarea raportului comun pentru ocuparea forței de muncă, trimis anual de către Consiliu și Comisie Consiliului European.

Amendamentul 63

Propunere de decizie

Considerentul 16a (nou)

| (16a) | Obiectivele principale menționate în cadrul orientărilor relevante ar trebui să ghideze statele membre atunci când își stabilesc propriile obiective principale și secundare naționale, acordând o atenție specială creșterii ocupării forței de muncă și reducerii șomajului în rândul celor mai vulnerabile grupuri, inclusiv în rândul tinerilor, creșterii nivelului de educație, reducerii ratei abandonului școlar și scoaterii cetățenilor din sărăcie. Progresul înregistrat în realizarea obiectivelor principale și secundare ar trebui monitorizat îndeaproape și evaluat în raport cu obiectivele Europa 2020 și, dacă este cazul, ar trebui să se stabilească obiective principale și secundare revizuite sau suplimentare în cadrul revizuirii Orientărilor privind ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(16a)

Obiectivele principale menționate în cadrul orientărilor relevante ar trebui să ghideze statele membre atunci când își stabilesc propriile obiective principale și secundare naționale, acordând o atenție specială creșterii ocupării forței de muncă și reducerii șomajului în rândul celor mai vulnerabile grupuri, inclusiv în rândul tinerilor, creșterii nivelului de educație, reducerii ratei abandonului școlar și scoaterii cetățenilor din sărăcie. Progresul înregistrat în realizarea obiectivelor principale și secundare ar trebui monitorizat îndeaproape și evaluat în raport cu obiectivele Europa 2020 și, dacă este cazul, ar trebui să se stabilească obiective principale și secundare revizuite sau suplimentare în cadrul revizuirii Orientărilor privind ocuparea forței de muncă.

Amendamentul 25

Propunere de decizie

Considerentul 17

| (17) | Cu toate că trebuie să fie elaborate anual,
  aceste orientări ar trebui să rămână constante în mare parte până în
  2014
  pentru a
  asigura concentrarea asupra punerii în aplicare, |
| --- | --- |

(17)

Cu toate că trebuie să fie elaborate anual,
  aceste orientări ar trebui să rămână constante în mare parte până în
  2014
  pentru a
  asigura concentrarea asupra punerii în aplicare,

| (17) | Aceste orientări ar trebui să rămână constante în mare parte până în
  2020
  pentru a
  se putea verifica în mod corespunzător îndeplinirea obiectivelor stabilite în cadrul acestora. Evaluarea obiectivelor îndeplinite ar trebui efectuată la fiecare trei ani. |
| --- | --- |

(17)

Aceste orientări ar trebui să rămână constante în mare parte până în
  2020
  pentru a
  se putea verifica în mod corespunzător îndeplinirea obiectivelor stabilite în cadrul acestora. Evaluarea obiectivelor îndeplinite ar trebui efectuată la fiecare trei ani.

Amendamentul 26

Propunere de decizie

Considerentul 17a (nou)

| (17a) | Între timp, măsurile luate și rezultatele acestora ar trebui analizate în mediile academice și revizuite în mod critic. |
| --- | --- |

(17a)

Între timp, măsurile luate și rezultatele acestora ar trebui analizate în mediile academice și revizuite în mod critic.

Amendamentul 27

Propunere de decizie

Articolul 2

Politicile privind ocuparea forței de muncă din statele membre
  țin cont de
  orientările din anexă și
  acest lucru se include în rapoartele elaborate în cadrul programelor
  naționale de reformă
  . Statele membre ar trebui să elaboreze programe
  de reformă conforme cu obiectivele stabilitate în „
  Orientările integrate Europa 2020
  ”.

Politicile privind ocuparea forței de muncă din statele membre
  trebuie să pună în aplicare
  orientările din anexă și
  programele
  naționale de reformă.
  Ocuparea forței de muncă și impactul social al programelor naționale
  de reformă
  , care trebuie să fie
  conforme cu obiectivele stabilite în
  aceste orientări, trebuie să fie monitorizate cu atenție
  .

Amendamentul 28

Propunere de decizie

Articolul 2a (nou)

Articolul 2a

Atunci când elaborează și pun în aplicare programele lor naționale de reformă, ținând seama de orientările din anexă, statele membre asigură gestiunea eficientă a politicilor de ocupare a forței de muncă și a politicilor sociale. Părțile interesate, inclusiv cele de la nivel regional și local, precum și cele vizate de diferitele aspecte ale Strategiei Europa 2020, organele parlamentare și partenerii sociali trebuie să fie implicate îndeaproape pe parcursul elaborării și aplicării, monitorizării și evaluării programelor respective, inclusiv în stabilirea obiectivelor și a indicatorilor.

Obiectivele principale ale UE, astfel cum sunt menționate în anexă, trebuie urmărite cu ajutorul unor obiective secundare și indicatori adecvați, inclusiv indicatori de realizare și de rezultat, precum și al unor obiective, indicatori și tabele de evaluare naționale. Statele membre țin seama de aceste obiective și indicatori, precum și de orientările și recomandările adresate de Consiliu fiecărei țări în parte.

Statele membre monitorizează îndeaproape impactul social și asupra ocupării forței de muncă al reformelor aplicate în cadrul respectivelor programe naționale de reformă.

Atunci când raportează cu privire la aplicarea orientărilor din anexă, statele membre trebuie să respecte structura ce urmează a fi convenită la nivelul Uniunii și să includă aceleași elemente pentru a garanta claritatea, transparența și comparabilitatea între statele membre.

Amendamentul 29

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – titlu

Amendamentul 30

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful -1 (nou)

Statele membre își vor stabili obiectivele naționale vizând ridicarea ratei de ocupare a forței de muncă pentru femei și bărbați la 75 % până în 2020, scopul fiind acela al ocupării integrale a forței de muncă, în special printr-o mai mare participare pe piața forței de muncă a tinerilor, a lucrătorilor în vârstă, a persoanelor slab calificate și a celor cu dizabilități, precum și printr-o mai bună integrare a migranților legali. În plus, statele membre își vor stabili obiectivele naționale astfel încât rata femeilor și a bărbaților cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani în curs de instruire, formare sau angajați să se ridice la cel puțin 90 %.

Statelor membre vor crește rata ocupării forței de muncă cu 10 % până în 2014, focalizându-și efortul pe anumite grupuri:

| — | tinerii cu vârsta între 15 și 25 de ani; |
| --- | --- |

—

tinerii cu vârsta între 15 și 25 de ani;

| — | lucrătorii în vârstă cu vârsta între 50 și 64 de ani; |
| --- | --- |

—

lucrătorii în vârstă cu vârsta între 50 și 64 de ani;

| — | femeile; |
| --- | --- |

—

femeile;

| — | lucrătorii necalificați; |
| --- | --- |

—

lucrătorii necalificați;

| — | persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

—

persoanele cu dizabilități;

| — | persoanele provenind din familii de migranți. |
| --- | --- |

—

persoanele provenind din familii de migranți.

Proporția persoanelor care se află în șomaj de lungă durată ar trebui redusă cu 10 %.

Amendamentul 31

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 1

Statele membre ar trebui să
  integreze principiile privind flexicuritatea aprobate de Consiliul European în politicile lor privind piața forței de muncă și să le aplice, profitând pe deplin de sprijinul Fondului Social European, în vederea creșterii participării
  pe piața forței de muncă
  și a combaterii segmentării și a inactivității, a inegalității dintre femei și bărbați, reducând totodată șomajul structural. Măsurile de creștere a flexicurității și a securității ar trebui să fie echilibrate și, în același timp, să se susțină reciproc.
  Prin urmare,
  statele membre ar trebui să introducă o combinație de contracte de muncă flexibile și fiabile, politici active
  privind piața forței de muncă
  , învățare de-a lungul vieții eficientă, politici pentru promovarea mobilității forței de muncă și sisteme adecvate de securitate socială pentru a oferi securitate tranzițiilor profesionale, corelate cu drepturi și responsabilități clare pentru
  șomerii
  care caută de lucru în mod activ
  .

Pentru a realiza acest obiectiv,
  statele membre ar trebui să
  promoveze creșterea economică, creând astfel noi locuri de muncă decente, să crească potențialul de inovare al economiei, în special al IMM-urilor, și să înlăture obstacolele administrative și netarifare din calea industriei
  .
  În acest scop, statele membre ar trebui să dezvolte, de asemenea, instrumente de reglementare și sprijin care iau în considerare diversitatea întreprinderilor și drepturile lucrătorilor, astfel încât toate formele de întreprinderi să beneficieze de condiții echivalente în ceea ce privește concurența și promovarea. Pentru a facilita accesul femeilor și al tinerilor
  pe piața forței de muncă
  , ținând seama de provocările demografice, ar trebui create condiții pentru asigurarea unor facilități adecvate de îngrijire a copiilor, astfel încât fiecărui preșcolar să i se poată oferi un loc de îngrijire în afara familiei, iar fiecărui tânăr, în strânsă colaborare cu partenerii sociali, să i se ofere un loc de muncă real, posibilitatea de formare sau de continuare a instruirii, în termen de șase luni după absolvirea școlii. Șomerii de lungă durată ar trebui să primească propuneri privind măsuri de sporire a șanselor de angajare, iar pentru aceste măsuri ar trebui stabilite obiective cantitative pentru a consolida politicile preventive
  privind piața forței de muncă. Prin urmare,
  cel puțin 25 % dintre toți
  șomerii
  de lungă durată ar trebui să participe în cadrul unei măsuri active privind piața muncii sub formă de formare avansată, instruire și/sau reorientare ocupațională.

Amendamentul 32

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 2

Statele membre ar trebui să
  intensifice dialogul social și să combată segmentarea pieței
  forței de muncă prin intermediul unor măsuri
  care să vizeze angajările temporare și precare, subocuparea și munca nedeclarată. Mobilitatea profesională ar trebui să fie răsplătită.
  Calitatea locurilor de muncă
  și condițiile de încadrare în muncă
  ar trebui să fie
  abordate
  prin
  combaterea remunerațiilor mici și prin asigurarea unei securități sociale adecvate și pentru lucrătorii cu contracte cu durată determinată și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă. Serviciile de ocupare a forței de muncă ar trebui să fie consolidate și accesibile tuturor, inclusiv tinerilor și persoanelor amenințate de șomaj, iar persoanele care se situează cel mai departe de piața muncii ar trebui să fie vizate de servicii personalizate
  .

Statele membre
  , în cooperare cu partenerii sociali,
  ar trebui să
  crească rata ocupării
  forței de muncă prin intermediul unor măsuri
  de implicare în viața activă, în special în cazul tinerilor, al persoanelor slab calificate și al persoanelor care au nevoie de protecție și/sau sprijin special, prin intermediul serviciilor de consiliere, al educației și al formării profesionale adaptate la necesitățile de pe piața forței de muncă. Statele membre ar trebui să protejeze și să consolideze egalitatea de tratament și principiul unei remunerații egale pentru o muncă egală efectuată în același loc de muncă, astfel cum se prevede la articolele 18 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
  Calitatea locurilor de muncă ar trebui să fie
  abordată și
  prin
  reducerea numărului lucrătorilor săraci. În plus, statele membre ar trebui să sporească șansele de inserție profesională a migranților legali prin programe adecvate. Sunt necesare, de asemenea, eforturi neîntrerupte și programe inovatoare pentru reintegrarea pe piața forței de muncă a persoanelor cu dizabilități, inclusiv prin intermediul unor locuri de muncă subvenționate. Statele membre ar trebui să elimine barierele din calea pătrunderii pe piață a noilor lucrători, să sprijine crearea de locuri de muncă, să promoveze inovarea socială și să crească calitatea și eficacitatea oficiilor forței de muncă, inclusiv ale serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. Centrele de ocupare a forței de muncă trebuie să ofere programe de formare și de îndrumare, în special în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, precum și acces la internet de înaltă viteză pentru persoanele care caută de lucru, în special persoanele în vârstă, migranții legali, minoritățile etnice și persoanele cu dizabilități pentru a facilita cât mai mult căutarea unui loc de muncă. În acest context, ar trebui sprijinite formele individuale și colective de activități independente prin întreprinderi specifice economiei sociale. Pentru a împiedica segmentarea pe genuri a pieței forței de muncă, ar trebui luate măsuri speciale pentru reducerea numărului disproporționat de femei în condiții de muncă prost plătită și pentru promovarea femeilor în posturi de conducere. În special, programele de lucru ar trebui adaptate pentru a permite o derulare a activității care să corespundă cerințelor de compatibilitate între viața de familie și cea profesională, precum și o ieșire mai flexibilă de pe piața forței de muncă la pensie. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a încuraja implicarea taților în îngrijirea copiilor și să își revizuiască sistemele fiscale pentru a fi mai favorabile ocupării forței de muncă
  .
  Pentru a putea reacționa mai eficient la ciclurile de producție, strategiile externe și interne de flexicuritate care vizează creșterea flexibilității ar trebui aplicate mai consistent prin politici active de ocupare a forței de muncă și prin sisteme de securitate socială adecvate, puse la dispoziția lucrătorilor, indiferent de forma de angajare, astfel încât schimbarea locului de muncă să nu conducă la pierderi financiare disproporționate. Trebuie subliniat faptul că flexibilitatea fără securitate socială nu este o modalitate durabilă de creștere a ocupării forței de muncă. Aceste acțiuni ar trebui însoțite de un angajament clar de a sprijini activ căutarea unui loc de muncă. Noile forme de organizare a muncii, cum ar fi munca temporară atipică, cu fracțiune de normă, munca la distanță sau mobilitatea lucrătorilor nu trebuie să conducă la reducerea drepturilor individuale și colective de muncă și a securității sociale a persoanelor vizate. Ar trebui garantat faptul că nu sunt create noi forme de angajare în detrimentul contractelor obișnuite (cu normă întreagă, pe durată nedeterminată). Ar trebui, de asemenea, să se depună eforturi pentru a combate munca nedeclarată prin intermediul unor măsuri eficiente de monitorizare și aplicare a drepturilor lucrătorilor. Munca decentă, astfel cum este promovată de OIM și „munca de calitate”, ca principii directoare, trebuie să se afle atât la baza creării de locuri de muncă, cât și a integrării pieței forței de muncă. În procesul de consolidare a funcționării și a performanței pieței forței de muncă, statele membre ar trebui să promoveze parteneriatele sociale, să implice în mod activ partenerii sociali în elaborarea politicilor naționale și să respecte pe deplin dreptul acestora, în conformitate cu legislația și practicile naționale, de a încheia și de a pune în aplicare acorduri colective.

Amendamentul 33

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 2a (nou)

Este deosebit de important să se creeze locuri de muncă de înaltă calitate care sunt necesare pe termen lung și care au o valoare adăugată mare. De aceea, este vital ca politicile în materie de educație și ocupare a forței de muncă să sprijine schimbările din structura economică. Ca regulă generală, locurile de muncă pierdute în criza economică nu vor fi recreate în același număr și în aceleași sectoare. De aceea, sistemul de învățământ trebuie să răspundă în mod flexibil cerințelor de pe piața muncii care însoțesc o nouă structură economică. Politica privind ocuparea forței de muncă trebuie să garanteze faptul că lucrătorii pot asigura o tranziție cât mai ușoară între sectoarele economiei și între diversele situații de pe piața forței de muncă. De aceea, este mai important decât în trecut să se elaboreze obiective pe termen lung ca punct de plecare și să se pună mai mult accent pe măsurile coordonate din cadrul politicilor privind întreprinderile, învățământul și ocuparea forței de muncă.

Amendamentul 34

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 3

Pentru a
  crește competitivitatea și nivelurile de participare, în special pentru lucrătorii slab calificați, și în conformitate cu orientarea 2 privind politica economică,
  statele membre ar trebui să
  revizuiască sistemul fiscal și sistemul de beneficii, precum și capacitatea serviciilor publice de a furniza sprijinul necesar. Statele membre ar trebui să crească nivelul de participare a forței de muncă prin politici de promovare a îmbătrânirii active, a egalității de șanse și de remunerație între femei și bărbați și a integrării tinerilor, persoanelor du dizabilități, migranților legali și a altor grupuri vulnerabile pe piața forței de muncă. Politicile privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată ar trebui, prin furnizarea de servicii de îngrijire accesibile și prin inovarea în domeniul organizării muncii, să fie orientate către creșterea ratei ocupării forței de muncă, în special pentru tineri, lucrători în vârstă și femei, în principal pentru păstrarea femeilor cu o calificare foarte înaltă în domeniile științific și tehnic
  . Statele membre ar trebui
  , de asemenea,
  să
  îndepărteze barierele din calea pătrunderii pe piață a noilor lucrători, să sprijine desfășurarea de activități independente și crearea de locuri de muncă, inclusiv de locuri de muncă ecologice, precum și serviciile de asistență pentru persoanele aflate în întreținere, și să promoveze inovarea socială
  .

În acest context, creditele din Fondul social european ar trebui utilizate integral pentru a crește șansele de inserție profesională și calitatea locurilor de muncă prin măsuri de dezvoltare a competențelor personale și de îndeplinire a cerințelor calitative în profesiile de viitor
  . Pentru a
  promova mobilitatea profesională
  statele membre ar trebui
  să sporească deschiderea cetățenilor față de mobilitate în cadrul Uniunii Europene prin acordarea de stimulente. Pentru a realiza acest lucru, ar trebui examinate și, dacă este posibil, simplificate normele privind obținerea de subvenții de la Fondul social european. Bugetele naționale și bugetul general al UE, inclusiv Fondul social european și Fondul european de ajustare la globalizare, ar trebui coordonate și orientate către pregătirea forței de muncă pentru o economie durabilă. În acest scop,
  statele membre ar trebui să
  ia măsuri pentru a publica informațiile cu privire la scopul acestor fonduri și la condițiile de accesare
  .

Amendamentul 35

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 3a (nou)

Statele membre promovează instrumentul UE de microfinanțare ca un exemplu de îmbinare a măsurilor economice și sociale în vederea stimulării creșterii economice și a ocupării forței de muncă.

Instrumentele naționale și europene de microfinanțare sunt însoțite de programe specifice de formare și îndrumare profesională, precum și de sisteme de ajutoare sociale care să asigure un venit minim în primul an după înființarea unei întreprinderi pentru a transforma antreprenoriatul într-o opțiune reală.

Amendamentul 36

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 3b (nou)

Statele membre ar trebui, de asemenea, să promoveze și să investească în servicii sociale de interes general care să includă ocuparea forței de muncă, serviciile medicale, precum și acordarea de locuințe, toate acestea necesitând o finanțare suficientă.

Amendamentul 37

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 4

Obiectivul principal al UE, în baza căruia statele membre își vor stabili obiectivele naționale, este de a aduce rata de ocupare a forței de muncă pentru femei și bărbați cu vârsta între 20 și 64 de ani la 75 % până în 2020, inclusiv printr-o mai mare participare a tinerilor, a lucrătorilor în vârstă și a lucrătorilor necalificați și printr-o mai bună integrare a migranților legali.

eliminat

Amendamentul 38

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – titlu

Amendamentul 39

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – paragraful -1 (nou)

Statele membre își vor stabili ca obiective naționale reducerea ratei abandonului școlar sub 10 % până în 2020 și creșterea simultană a proporției persoanelor cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani care au absolvit instituții de învățământ superior sau echivalente la cel puțin 40 %.

Amendamentul 40

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – paragraful 1

Statele membre ar trebui să promoveze productivitatea și șansele de inserție profesională prin furnizarea adecvată de cunoștințe și competențe care să răspundă cererii actuale și viitoare de pe piața forței de muncă. Educația inițială de calitate și formarea profesională atrăgătoare
  trebuie să fie completate cu stimulente eficiente pentru învățarea de-a lungul vieții,
  acordarea unei a doua șanse, asigurarea oportunităților de dezvoltare a calificărilor pentru fiecare adult, precum și cu o migrație orientată și politici de integrare.
  Statele membre ar trebui să dezvolte sisteme pentru recunoașterea competențelor dobândite
  , să înlăture barierele din calea mobilității ocupaționale și geografice a lucrătorilor, să promoveze dezvoltarea competențelor transversale și a creativității și să își concentreze eforturile în special pe sprijinirea lucrătorilor slab calificați și creșterea șanselor de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă, îmbunătățind în același timp formarea, competențele și experiența lucrătorilor cu calificare înaltă, inclusiv a cercetătorilor.

Educația inițială de calitate și formarea profesională atrăgătoare, care să îi ajute pe lucrători să își ajusteze competențele în funcție de nevoile pieței muncii, reprezintă priorități absolute pentru statele membre. Acestea
  trebuie să fie completate cu
  acordarea unei a doua șanse, în special tinerilor cu vârsta între 25 și 35 de ani, care să includă o ofertă obligatorie de formare educațională și profesională și
  stimulente eficiente pentru învățarea de-a lungul vieții,
  partenerii sociali fiind solicitați să dedice timp acestui scop și să sprijine formarea profesională și din punct de vedere financiar. Statele membre ar trebui, în special, să reducă rata abandonului școlar sub 10 % și să completeze politica în materie de migrație și integrare prin cursuri de limbă și educație civică.
  Statele membre ar trebui
  , de asemenea,
  să dezvolte sisteme pentru recunoașterea competențelor
  și abilităților
  dobândite.

Amendamentul 41

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – paragraful 2

În cooperare cu partenerii sociali și întreprinderile, statele membre ar trebui să îmbunătățească accesul la formare, să consolideze orientarea în domeniul educației și al carierei combinată cu informarea sistematică
  cu privire la noi
  locuri de muncă disponibile,
  promovarea
  antreprenoriatului și o mai bună anticipare a necesităților în ceea ce privește
  competențele. Investițiile în
  dezvoltarea resurselor umane,
  dezvoltarea competențelor și participarea la sistemele de învățare de-a lungul vieții
  ar trebui să fie
  promovate
  prin contribuții financiare comune din partea guvernelor
  , persoanelor fizice și angajatorilor. În vederea sprijinirii tinerilor, în special a celor care nu au un loc de muncă, nu studiază sau nu se află în proces de formare,
  statele membre
  , în cooperare cu partenerii sociali,
  ar trebui să
  instituie sisteme prin care să-i sprijine pe noii absolvenți să-și găsească un prim loc de muncă sau oportunități pentru studii sau formare suplimentară, inclusiv sub formă de ucenicie, și să intervină rapid atunci când tinerii devin șomeri. O monitorizare periodică a performanței dezvoltării competențelor și politicile de anticipare ar trebui să faciliteze identificarea necesităților de ameliorare și să crească reactivitatea sistemelor de educație și formare în fața necesităților pieței forței de muncă.
  Statele membre ar trebui să
  mobilizeze pe deplin fondurile UE în vederea sprijinirii acestor obiective
  .

În cooperare cu partenerii sociali și
  cu
  întreprinderile, statele membre ar trebui să îmbunătățească accesul la formare
  , inclusiv la formare profesională,
  să consolideze orientarea în domeniul educației și al carierei combinată cu informarea sistematică
  și măsuri adecvate de promovare a noilor
  locuri de muncă disponibile,
  a
  antreprenoriatului
  și a dezvoltării IMM-urilor,
  și
  să asigure
  o mai bună anticipare a necesităților în ceea ce privește
  cerințele de calitate
  . Dezvoltarea resurselor umane,
  a unor calificări mai înalte și a formării profesionale
  ar trebui să fie
  finanțate
  prin contribuții financiare comune din partea
  angajatorilor și
  guvernelor.
  Accesul la formare generală și profesională de înaltă calitate, precum și reintegrarea în sistemul educațional a celor care abandonează școala ar trebui să fie posibile pentru toți și oricând.
  Statele membre ar trebui să
  alinieze investițiile în sistemul de învățământ astfel încât să se atingă obiectivul de creștere a nivelului de calificare a populației active, luând în considerare și învățarea în contexte informale și neformale. În acest sens, reformele ar trebui să vizeze, în special în ceea ce privește șansele de angajare, garantarea dobândirii competențelor-cheie de care are nevoie fiecare angajat pentru a reuși în contextul unei economii bazate pe cunoaștere, prin formare sau competențe în domeniul tehnologiilor informațiilor și comunicațiilor (TIC). Ar trebui să se ia măsuri pentru a garanta că mobilitatea educațională a tinerilor și a profesorilor devine un fenomen curent.
  Statele membre ar trebui să
  amelioreze deschiderea și relevanța sistemelor lor de învățământ general și profesional și formarea profesională la orice vârstă, în special prin punerea în aplicare a cadrelor naționale privind calificarea, ce permit parcursuri de studiu flexibile, și prin dezvoltarea de parteneriate între instituțiile de învățământ general și profesional și câmpul muncii, inclusiv prin efectuarea unor ucenicii remunerate, pentru a crește substanțial ponderea diplomelor de învățământ superior și de formare profesională.

Amendamentul 42

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – paragraful 2a (nou)

O monitorizare periodică a performanței dezvoltării competențelor și politicile de anticipare ar trebui să faciliteze identificarea domeniilor care necesită îmbunătățiri și să crească reactivitatea sistemelor de educație și formare la necesitățile pieței forței de muncă. Statele membre ar trebui să mobilizeze pe deplin fondurile UE în vederea sprijinirii acestor obiective.

Amendamentul 43

Propunere de decizie

Anexă - orientarea 8a (nouă)

Orientarea 8a:
     
  Consolidarea politicii de coeziune economică și socială în sprijinul ocupării forței de muncă

Statele membre se angajează să aranjeze, să completeze, să coordoneze și să ajusteze obiectivele lor naționale pe plan intern și între ele, astfel încât dezechilibrele de dezvoltare economică dintre regiuni să fie reduse.

Statele membre sunt conștiente că politica de coeziune reprezintă un instrument complementar eficient, dar care nu este subordonat orientărilor, ținând seama de specificul regional, sprijinind regiunile să își depășească dificultățile socio-economice și reducând discrepanțele.

O abordare integrată, o guvernanță pe mai multe niveluri și principiile de parteneriat ar trebui să constituie nucleul guvernanței și fundamentul strategiei, în timp ce nivelurile regional și local, în special, trebuie să joace un rol esențial, venind în întâmpinarea nenumăraților actori economici și sociali care trăiesc și produc în Uniune, în special a IMM-urilor, mai ales a celor care fac parte din economia socială.

Prin urmare, politica de coeziune nu este doar o sursă de alocări financiare stabile, ci și un instrument puternic pentru dezvoltarea economică și, în acest fel, un instrument pentru ocuparea forței de muncă în toate regiunile Uniunii.

Statele membre ar trebui să investească mai mult în transporturi, energie, telecomunicații și infrastructura TI și să utilizeze pe deplin fondurile structurale europene.

Participarea beneficiarilor potențiali la programe cofinanțate de Uniune ar trebui să fie încurajată prin simplificarea sistemelor de alocare.

În acest scop, statele membre ar trebui să creeze sinergii între politicile lor de coeziune și alte politici sectoriale actuale, în conformitate cu abordarea integrată, deoarece coeziunea nu reprezintă un cost, ci conferă putere, valorifică potențialul neutilizat, reduce diferențele structurale dintre țări și regiuni, stimulează creșterea și ameliorează competitivitatea regiunilor Uniunii într-o lume globalizată, contracarează efectele crizei economice mondiale și generează capitalul social al Uniunii.

Amendamentul 44

Propunere de decizie

Anexă - orientarea 9 - titlu și paragraful 1

Orientarea 9:
     
  Îmbunătățirea performanței sistemelor de educație și formare la toate nivelurile și participarea sporită la învățământul terțiar

Pentru a asigura accesul tuturor la învățământ și formare de calitate și pentru a îmbunătăți rezultatele sistemului de învățământ, statele membre ar trebui să investească în mod eficient în sistemele de învățământ și formare, în special pentru a ridica nivelul de competență al forței de muncă din UE, permițând acesteia să răspundă necesităților în proces de transformare rapidă ale piețelor moderne ale forței de muncă. Acțiunile ar trebui să acopere toate nivelurile de învățământ (de la învățământul preșcolar și școlar, până la învățământul superior, învățământul și formarea profesionale, precum și formarea adulților), ținând cont, de asemenea, învățarea în contexte informale și non-formale. Reformele ar trebui să vizeze garantarea dobândirii competențelor-cheie de care are nevoie fiecare persoană pentru a reuși în contextul unei economii bazate pe cunoaștere, în special în ceea ce privește șansele de angajare, formarea suplimentară și competențele în domeniul tehnologiilor informațiilor și comunicațiilor. Ar trebui să se ia măsuri pentru a garanta că mobilitatea elevilor și profesorilor devine un fenomen curent. Statele membre ar trebui să amelioreze deschiderea și relevanța sistemelor lor de învățământ și formare, în special prin punerea în aplicare a cadrelor naționale privind calificarea, care permit parcursuri de studiu flexibile, și prin dezvoltarea de parteneriate între sfera învățământului și formării și cea profesională. Ar trebui să se ia măsuri pentru a face mai atrăgătoare profesia de profesor. Învățământul superior ar trebui să devină mai deschis față de studenții netradiționali, iar participarea la învățământul terțiar sau echivalent ar trebi să crească. În vederea reducerii numărului tinerilor care nu au un loc de muncă, nu studiază și nu se află în proces de formare, statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a preveni abandonul școlar timpuriu.

eliminat

Amendamentul 45

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 9 – paragraful 2

Obiectivul principal al UE, în baza căruia statele membre își vor formula obiectivele naționale, este de a reduce rata abandonului școlar la 10 %, crescând totodată proporția de persoane cu vârsta între 30 și 34 de ani care au absolvit instituții de învățământ terțiar sau echivalente la cel puțin 40 % până în 2020.

eliminat

Amendamentul 46

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 10 – titlu

Amendamentul 47

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 10 – paragraful -1 (nou)

Statele membre își vor elabora obiectivele naționale pentru a reduce cu 25 % numărul europenilor care trăiesc sub pragul național al sărăciei, scoțând din sărăcie peste 20 de milioane de oameni, în special prin locuri de muncă și măsuri de politică educațională.

Amendamentul 48

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 10 – paragraful 1

Eforturile statelor membre de
  a reduce sărăcia
  ar trebui să fie concentrate pe promovarea unei participări depline în societate și în economie și pe extinderea oportunităților
  de angajare
  ,
  prin utilizarea deplină a Fondului Social European.

  Eforturile ar trebui să se concentreze de asemenea pe garantarea
  egalității de șanse, inclusiv prin accesul la servicii și servicii publice abordabile, durabile și de înaltă calitate (inclusiv servicii online, în conformitate cu orientarea 4) și în special la serviciile
  de asistență medicală.
  Statele membre ar trebui să
  pună în aplicare măsuri eficiente de combatere a discriminării. În egală măsură, pentru a combate excluziunea socială, a oferi oamenilor instrumente adecvate și a promova participarea la piața forței de muncă, ar trebui să se îmbunătățească sistemele de protecție socială și politicile de învățare de-a lungul vieții și de incluziune activă, cu scopul de a crea oportunități în diferite etape ale vieții oamenilor și de a-i proteja pe aceștia de riscul excluziunii.
  Sistemele de securitate socială și de pensii trebuie să fie modernizare pentru a garanta
  că pot fi utilizate pe deplin pentru a asigura un sprijin adecvat pentru venituri și accesul la serviciile de asistență medicală – lucruri care conduc la coeziunea socială – conservând, în același timp, viabilitatea financiară.
  Sistemele de beneficii ar trebui
  să se concentreze pe garantarea securității venitului
  în perioade de tranziție profesională și
  pe reducerea sărăciei
  , în special pentru grupurile cel mai expuse riscului excluziunii sociale, cum ar fi familiile cu un singur părinte, minoritățile, persoanele cu dizabilități, copiii și tinerii, persoanele în vârstă, migranții legali și persoanele fără adăpost. Statele membre ar trebui, de asemenea, să promoveze în mod activ economia socială și
  inovarea socială în sprijinul celor mai vulnerabili.

Combaterea sărăciei și a excluziunii rămâne o provocare vitală. Pentru a realiza acest obiectiv, este necesar să se creeze oportunități de participare sau de reîntoarcere pe piața forței de muncă pentru toate grupurile sociale, indiferent de domiciliu sau de nivelul de educație. Este esențial să se obțină un echilibru între oferirea unui sentiment suficient de siguranță cetățenilor și păstrarea motivației acestora de a munci și de a avea un venit. În vederea realizării acestui obiectiv, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru
  a reduce sărăcia,
  inclusiv sărăcia persoanelor încadrate în muncă, pentru a promova participarea deplină și liberă la viața politică, socială, culturală și economică, precum și pentru a extinde oportunitățile
  de angajare prin utilizarea Fondului social european.
  Statele membre
  ar trebui
  să acorde atenție specială, în acest caz, creșterii numărului lucrătorilor săraci. În vederea formulării unor obiective specifice de combatere a sărăciei, ar trebui clarificat modul în care aceasta ar trebui măsurată. Definiția standard potrivit căreia a câștiga 60 % din venitul mediu înseamnă a fi în stare de sărăcie trebuie detaliată. Sărăcia nu poate fi definită prin intermediul unui astfel de indicator unic. Trebuie să se garanteze menținerea
  egalității de șanse,
  precum și
  a accesului la servicii și servicii publice abordabile, durabile și de înaltă calitate (inclusiv servicii online, în conformitate cu orientarea 4) și în special la serviciile
  din domeniul social, al ocupării forței de muncă, al sănătății, precum și al locuințelor, garantând faptul că acestea sunt puse și la dispoziția categoriilor mai vulnerabile și mai defavorizate ale populației.
  Statele membre ar trebui
  , de asemenea, să se asigure că informațiile orale sau scrise pe care le furnizează serviciile publice sunt clare și complete și că, în eventualitatea unui refuz de acordare a unui drept, acesta trebuie motivat, cu menționarea căilor de atac de care dispune persoana respectivă. Principiul potrivit căruia este interzisă discriminarea între bărbați și femei în cazul unei pregătiri și al unei activități echivalente ar trebui să devină obligatoriu din punct de vedere juridic în statele membre pentru toate tipurile de raporturi de muncă. Pentru a combate excluziunea socială, a permite oamenilor să joace un rol activ în societate și a promova participarea la piața muncii, trebuie să se îmbunătățească în continuare sistemele de protecție socială și politicile de incluziune activă, cu scopul de a crea oportunități și perspective profesionale, luând în considerare diversele nevoi și responsabilități, în diferite etape ale vieții, de a-i proteja pe aceștia de riscul excluziunii și de a oferi sprijin, în special persoanelor celor mai îndepărtate de piața muncii, pentru a avea acces la locuri de muncă de calitate. Prin urmare, în cadrul unei politici active privind piața muncii trebuie elaborate abordări eficiente în privința formării și creării de locuri de muncă pentru cei care sunt excluși de pe piața muncii din cauza lipsei de formare. În același timp,
  sistemele de securitate socială și de pensii trebuie să fie modernizate astfel încât să poată fi utilizate pe deplin pentru a asigura venituri peste pragul de sărăcie, pentru a permite participarea la viața socială și accesul la serviciile de asistență medicală, conservând, în același timp, sustenabilitatea financiară a acestor sisteme
  . Sistemele de beneficii ar trebui să
  garanteze securitatea
  venitului în perioade de tranziție profesională și
  să reducă sărăcia
  , în special pentru grupurile cele mai expuse riscului excluziunii sociale, cum ar fi familiile monoparentale, minoritățile, persoanele cu dizabilități, copiii și tinerii, persoanele în vârstă, migranții legali și persoanele fără adăpost.
  În special, statele membre se angajează să abordeze problema sărăciei infantile prin măsuri adecvate, astfel încât copiii să nu fie împiedicați să se dezvolte pe plan personal și să nu fie dezavantajați atunci când își încep viața profesională din cauză că nu au putut să se dezvolte liber ca urmare a sărăciei. Este deosebit de important să se asigure accesul egal la educație și egalitatea de șanse pentru copiii care provin din familii defavorizate, astfel încât să se asigure protecția acestora ca adulți împotriva excluziunii sociale. Pentru a consolida securitatea venitului în diferitele etape ale vieții, statele membre ar trebui să asigure venituri minime adecvate care să se situeze cel puțin deasupra pragului de sărăcie, în conformitate cu diversele practici, convențiile colective și legislația statelor membre.
  Statele membre ar trebui, de asemenea, să promoveze în mod activ economia socială
  și inovările sociale menite să soluționeze diferitele riscuri sociale ce intervin în viața normală, îndeosebi în cazul persoanelor celor mai vulnerabile, și să aplice eficient măsurile adoptate de combatere a discriminării. În procesul de consolidare a sustenabilității finanțelor publice, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită efectelor pozitive pe care îmbunătățirile aduse coeziunii sociale le au asupra bugetelor naționale. Reducerea sărăciei și participarea sporită au ca rezultat diminuarea cheltuielilor sociale și creșterea veniturilor din taxe. Statele membre ar trebui să garanteze un nivel înalt al standardelor minime pentru calitatea locurilor de muncă cu scopul de a eradica sărăcia printre angajați.

Amendamentul 49

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 10 – paragraful 1a (nou)

Sistemele de protecție socială, inclusiv pensiile și sistemul de asistență medicală, ar trebui consolidate și modernizate, pentru a asigura adecvarea socială, sustenabilitatea financiară și capacitatea acestora de adaptare la evoluția necesităților și pentru a oferi, în același timp, tuturor cetățenilor Uniunii Europene o protecție adecvată față de lipsa de securitate socială, cum ar fi problemele de sănătate, șomajul și sărăcia.

Statele membre ar trebui să îmbunătățească în continuare protecția socială a contractelor pe termen scurt care afectează în special femeile și, cu precădere, femeile însărcinate.

Amendamentul 50

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 10 – paragraful 2

Obiectivul principal al UE, în baza căruia statele membre își vor elabora obiectivele naționale, este de a reduce cu 25 % numărul europenilor care trăiesc sub pragul național al sărăciei, scoțând din sărăcie peste 20 de milioane de oameni.

eliminat

---