# Jurnalul Oficial C 361/2011

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2011.361.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 361 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5410 decembrie 2011 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2011.361.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 361

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5410 decembrie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 361/01 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 1 |
| 2011/C 361/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6409 – Gazprom Schweiz/Promgas) (
  1
  ) | 6 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 361/01

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

1

2011/C 361/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6409 – Gazprom Schweiz/Promgas) (
  1
  )

1

6

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2011/C 361/03 | Concluzii ale Consiliului din 27 octombrie 2011 privind formarea judiciară europeană | 7 |
| 2011/C 361/04 | Concluziile Consiliului din 2 decembrie 2011 privind depistarea timpurie și tratarea tulburărilor de comunicare la copii, inclusiv utilizarea instrumentelor și a soluțiilor inovatoare e-sănătate | 9 |
| 2011/C 361/05 | Concluzii ale Consiliului din 2 decembrie 2011 privind prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii | 11 |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 361/06 | Rata de schimb a monedei euro | 14 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2011/C 361/07 | Informații comunicate de statele membre privind încheierea activităților de pescuit | 15 |
| 2011/C 361/08 | Informații comunicate de statele membre privind încheierea activităților de pescuit | 16 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2011/C 361/03

Concluzii ale Consiliului din 27 octombrie 2011 privind formarea judiciară europeană

7

2011/C 361/04

Concluziile Consiliului din 2 decembrie 2011 privind depistarea timpurie și tratarea tulburărilor de comunicare la copii, inclusiv utilizarea instrumentelor și a soluțiilor inovatoare e-sănătate

9

2011/C 361/05

Concluzii ale Consiliului din 2 decembrie 2011 privind prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii

11

Comisia Europeană

2011/C 361/06

Rata de schimb a monedei euro

14

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2011/C 361/07

Informații comunicate de statele membre privind încheierea activităților de pescuit

15

2011/C 361/08

Informații comunicate de statele membre privind încheierea activităților de pescuit

16

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 361/09 | Ajutor de stat – Germania – Ajutor de stat SA.32169 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Ajutor pentru Volkswagen Sachsen GmbH – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE (
  1
  ) | 17 |
| 2011/C 361/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 29 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2011/C 361/09

Ajutor de stat – Germania – Ajutor de stat SA.32169 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Ajutor pentru Volkswagen Sachsen GmbH – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE (
  1
  )

1

17

2011/C 361/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 10.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/1

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 361/01

| Data adoptării deciziei | 13.7.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | NN 18/09 |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Vrijstelling van vliegbelasting |
| Temei legal | Wet belastingen op milieugrondslag (Art 36r-36 rg) |
| Tipul măsurii | — |
| Obiectiv | — |
| Forma de ajutor | — |
| Buget | — |
| Valoare | Măsura nu reprezintă ajutor |
| Durată (perioadă) | 1.7.2008-1.7.2009 |
| Sectoare economice | Transporturi |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministerie van Financiën |
| PO Box 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| NEDERLAND |

Data adoptării deciziei

13.7.2011

Numărul de referință al ajutorului

NN 18/09

Stat membru

Țările de Jos

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Vrijstelling van vliegbelasting

Temei legal

Wet belastingen op milieugrondslag (Art 36r-36 rg)

Tipul măsurii

—

Obiectiv

—

Forma de ajutor

—

Buget

—

Valoare

Măsura nu reprezintă ajutor

Durată (perioadă)

1.7.2008-1.7.2009

Sectoare economice

Transporturi

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministerie van Financiën

PO Box 20201

2500 EE Den Haag

NEDERLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 18.10.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.31861 (11/N) |
| Stat membru | Irlanda |
| Regiune | All regions |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Biomass electricity generation |
| Temei legal | Electricity Regulation Act 1999 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Protecția mediului |
| Forma de ajutor | Tranzacții efectuate în alte condiții decât cele de pe piață |
| Buget | | Buget anual: 70 de milioane EUR |

Data adoptării deciziei

18.10.2011

Numărul de referință al ajutorului

SA.31861 (11/N)

Stat membru

Irlanda

Regiune

All regions

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Biomass electricity generation

Temei legal

Electricity Regulation Act 1999

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Protecția mediului

Forma de ajutor

Tranzacții efectuate în alte condiții decât cele de pe piață

Buget

Buget anual: 70 de milioane EUR

| | Buget global: 1 050 de milioane EUR |
| --- | --- |

Buget global: 1 050 de milioane EUR

Valoare

100 %

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2015

Sectoare economice

Furnizarea de energie electrică, gaz și apă

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Department of Communications, Energy and Natural Resources |
| --- |
| 29-31 Adelaide Road |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Communications, Energy and Natural Resources

29-31 Adelaide Road

Dublin 2

IRELAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 5.10.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.31953 (11/N) |
| Stat membru | Polonia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Budowa terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu – instalacja rozładunkowa i regazyfikacyjna |
| Temei legal | 1) | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju; |

Data adoptării deciziei

5.10.2011

Numărul de referință al ajutorului

SA.31953 (11/N)

Stat membru

Polonia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Budowa terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu – instalacja rozładunkowa i regazyfikacyjna

Temei legal

1)

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju;

| 2) | Ustawa z dnia 24 kwietnia 2009 r. o inwestycjach w zakresie terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu; |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 24 kwietnia 2009 r. o inwestycjach w zakresie terminalu regazyfikacyjnego skroplonego gazu ziemnego w Świnoujściu;

| 3) | Polityka energetyczna Polski do 2030 r. – dokument przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 10 listopada 2009 r.; |
| --- | --- |

3)

Polityka energetyczna Polski do 2030 r. – dokument przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 10 listopada 2009 r.;

| 4) | Polityka dla przemysłu gazu ziemnego z dnia 20 marca 2007 r.; |
| --- | --- |

4)

Polityka dla przemysłu gazu ziemnego z dnia 20 marca 2007 r.;

| 5) | Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013; |
| --- | --- |

5)

Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013;

| 6) | Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013, Szczegółowy opis priorytetów, Działanie 10.1; |
| --- | --- |

6)

Program Operacyjny Infrastruktura i Środowisko, Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 2007–2013, Szczegółowy opis priorytetów, Działanie 10.1;

| 7) | Lista indywidualnych projektów kluczowych dla Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko; |
| --- | --- |

7)

Lista indywidualnych projektów kluczowych dla Programu Operacyjnego Infrastruktura i Środowisko;

| 8) | Kryteria wyboru projektów w POIiŚ – Działanie X |
| --- | --- |

8)

Kryteria wyboru projektów w POIiŚ – Działanie X

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Dezvoltare sectorială

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 926 milioane PLN

Valoare

57 %

Durată (perioadă)

2011-2015

Sectoare economice

Furnizarea de energie electrică, gaz și apă

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Instytut Nafty i Gazu |
| --- |
| ul. Lubicz 25a |
| 31-503 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Instytut Nafty i Gazu

ul. Lubicz 25a

31-503 Kraków

POLSKA/POLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 5.10.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.31981 (11/N) |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Aanloopsteun voor nieuwe gecombineerdvervoerdiensten op basis van het Twin hub spoorwegnet |
| Temei legal | Het aanstaande besluit van het monitoring comité van het INTERREG IVB-Noordwest Europa programma |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Dezvoltare sectorială |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | | Buget anual: 0,45 milioane EUR |

Data adoptării deciziei

5.10.2011

Numărul de referință al ajutorului

SA.31981 (11/N)

Stat membru

Țările de Jos

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Aanloopsteun voor nieuwe gecombineerdvervoerdiensten op basis van het Twin hub spoorwegnet

Temei legal

Het aanstaande besluit van het monitoring comité van het INTERREG IVB-Noordwest Europa programma

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Dezvoltare sectorială

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 0,45 milioane EUR

| | Buget global: 1,8 milioane EUR |
| --- | --- |

Buget global: 1,8 milioane EUR

Valoare

30 %

Durată (perioadă)

1.12.2011-30.9.2015

Sectoare economice

Transporturi feroviare

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Caisse des dépôts et consignations |
| --- |
| 15 Quai Anatole |
| 75356 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Caisse des dépôts et consignations

15 Quai Anatole

75356 Paris 07 SP

FRANCE

(L’unique organisme de paiement pour l’ensemble du programme INTERREG)

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 3.10.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.32029 (10/N) |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Regelung zur vorübergehenden Gewährung von niedrigverzinslichen Darlehen zur Herstellung „grüner Produkte“ im Geltungsbereich der Bundesrepublik Deutschland während der Finanz- und Wirtschaftskrise |
| Temei legal | Ziffer 2.5 der Mitteilung der Europäischen Kommission Änderung des Vorübergehenden Gemeinschaftsrahmens für staatliche Beihilfen zur Erleichterung des Zugangs zu Finanzierungsmitteln in der gegenwärtigen Finanz- und Wirtschaftskrise |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Protecția mediului |
| Forma de ajutor | Împrumut cu dobândă redusă |
| Buget | | Buget anual: 200 de milioane EUR |

Data adoptării deciziei

3.10.2011

Numărul de referință al ajutorului

SA.32029 (10/N)

Stat membru

Germania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Regelung zur vorübergehenden Gewährung von niedrigverzinslichen Darlehen zur Herstellung „grüner Produkte“ im Geltungsbereich der Bundesrepublik Deutschland während der Finanz- und Wirtschaftskrise

Temei legal

Ziffer 2.5 der Mitteilung der Europäischen Kommission Änderung des Vorübergehenden Gemeinschaftsrahmens für staatliche Beihilfen zur Erleichterung des Zugangs zu Finanzierungsmitteln in der gegenwärtigen Finanz- und Wirtschaftskrise

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Protecția mediului

Forma de ajutor

Împrumut cu dobândă redusă

Buget

Buget anual: 200 de milioane EUR

| | Buget global: 200 de milioane EUR |
| --- | --- |

Buget global: 200 de milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

1.1.2011-31.12.2011

Sectoare economice

Toate sectoarele

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Behörden von Bund, Ländern und Gemeinden

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 30.9.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.33210 (11/N) |
| Stat membru | Regatul Unit |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Feed-in Tariffs to support the generation of renewable electricity from low carbon sources |
| Temei legal | Energy Act 2008 SS 41-43 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Protecția mediului, Economisire de energie |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 3 100 de milioane GBP |
| Valoare | 100 % |
| Durată (perioadă) | Până la 1.4.2037 |
| Sectoare economice | Energie |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Department of Energy and Climate Change |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2HH |
| UNITED KINGDOM |

Data adoptării deciziei

30.9.2011

Numărul de referință al ajutorului

SA.33210 (11/N)

Stat membru

Regatul Unit

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Feed-in Tariffs to support the generation of renewable electricity from low carbon sources

Temei legal

Energy Act 2008 SS 41-43

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Protecția mediului, Economisire de energie

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 3 100 de milioane GBP

Valoare

100 %

Durată (perioadă)

Până la 1.4.2037

Sectoare economice

Energie

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Department of Energy and Climate Change

3 Whitehall Place

London

SW1A 2HH

UNITED KINGDOM

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 10.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/6

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6409 – Gazprom Schweiz/Promgas)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 361/02

La data de 2 decembrie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6409. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6409. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 10.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/7

---

Concluzii ale Consiliului din 27 octombrie 2011 privind formarea judiciară europeană

2011/C 361/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE:

| (a) | Reamintind articolul 81 alineatul (2) litera (h) și articolul 82 alineatul (1) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care pentru prima dată stabilește competențe specifice pentru „sprijinirea formării profesionale a magistraților și a personalului din justiție” în materie civilă și penală; |
| --- | --- |

(a)

Reamintind articolul 81 alineatul (2) litera (h) și articolul 82 alineatul (1) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care pentru prima dată stabilește competențe specifice pentru „sprijinirea formării profesionale a magistraților și a personalului din justiție” în materie civilă și penală;

| (b) | Reamintind Programul de la Stockholm – o Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora prin care s-a subliniat faptul că „pentru a crea o cultură europeană veritabilă în domeniul judiciar și al respectării aplicării legii, este esențial să se accelereze formarea privind chestiunile legate de Uniune, iar aceasta să devină accesibilă în mod sistematic pentru toate profesiile implicate în punerea în aplicare a spațiului de libertate, securitate și justiție”; |
| --- | --- |

(b)

Reamintind Programul de la Stockholm – o Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora prin care s-a subliniat faptul că „pentru a crea o cultură europeană veritabilă în domeniul judiciar și al respectării aplicării legii, este esențial să se accelereze formarea privind chestiunile legate de Uniune, iar aceasta să devină accesibilă în mod sistematic pentru toate profesiile implicate în punerea în aplicare a spațiului de libertate, securitate și justiție”;

| (c) | Reamintind Rezoluția (2008/C 299/01) a Consiliului privind formarea profesională a judecătorilor, a procurorilor și a personalului din justiție în cadrul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(c)

Reamintind Rezoluția (2008/C 299/01) a Consiliului privind formarea profesională a judecătorilor, a procurorilor și a personalului din justiție în cadrul Uniunii Europene;

| (d) | Reamintind Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (2009/C 294 E/06); |
| --- | --- |

(d)

Reamintind Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2008 privind rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (2009/C 294 E/06);

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE:

| 1. | Salută Comunicarea Comisiei Europene „Instaurarea unui climat de încredere în justiție la nivelul UE – O nouă dimensiune a formării judiciare europene (1)”, prin care se subliniază importanța îmbunătățirii cunoștințelor privind dreptul UE și a încrederii reciproce între profesioniștii din sectorul juridic pentru a permite punerea în aplicare eficientă a legislației UE și rapida cooperare judiciară transfrontalieră pe teritoriul statelor membre. |
| --- | --- |

1.

Salută Comunicarea Comisiei Europene „Instaurarea unui climat de încredere în justiție la nivelul UE – O nouă dimensiune a formării judiciare europene (1)”, prin care se subliniază importanța îmbunătățirii cunoștințelor privind dreptul UE și a încrederii reciproce între profesioniștii din sectorul juridic pentru a permite punerea în aplicare eficientă a legislației UE și rapida cooperare judiciară transfrontalieră pe teritoriul statelor membre.

| 2. | Subliniază contribuția pe care ar putea să o aducă formarea judiciară europeană la dezvoltarea unei culturi judiciare europene veritabile, bazată pe respectul față de diferitele sisteme și tradiții juridice ale statelor membre. |
| --- | --- |

2.

Subliniază contribuția pe care ar putea să o aducă formarea judiciară europeană la dezvoltarea unei culturi judiciare europene veritabile, bazată pe respectul față de diferitele sisteme și tradiții juridice ale statelor membre.

| 3. | Susține cu tărie continuarea eforturilor de formare a judecătorilor, procurorilor și personalului din justiție în ceea ce privește dreptul european și aplicarea acestuia. |
| --- | --- |

3.

Susține cu tărie continuarea eforturilor de formare a judecătorilor, procurorilor și personalului din justiție în ceea ce privește dreptul european și aplicarea acestuia.

| 4. | Salută facilitarea formării altor profesioniști din sectorul juridic, inclusiv a executorilor judecătorești, a notarilor și a avocaților. |
| --- | --- |

4.

Salută facilitarea formării altor profesioniști din sectorul juridic, inclusiv a executorilor judecătorești, a notarilor și a avocaților.

| 5. | Subliniază faptul că formarea nu ar trebui să pună în pericol independența profesiilor juridice și judiciare. |
| --- | --- |

5.

Subliniază faptul că formarea nu ar trebui să pună în pericol independența profesiilor juridice și judiciare.

| 6. | Consideră calitatea formării drept principalul criteriu de referință pentru evaluarea formării și salută intenția Comisiei de a pune accentul asupra unor domenii prioritare, luând în considerare prioritățile politicii UE și complexitatea instrumentelor specifice. Ar trebui, de asemenea, luate în considerare aspectele privind raportul cost-eficacitate. |
| --- | --- |

6.

Consideră calitatea formării drept principalul criteriu de referință pentru evaluarea formării și salută intenția Comisiei de a pune accentul asupra unor domenii prioritare, luând în considerare prioritățile politicii UE și complexitatea instrumentelor specifice. Ar trebui, de asemenea, luate în considerare aspectele privind raportul cost-eficacitate.

| 7. | Împărtășește necesitatea de a valorifica structurile, instituțiile și rețelele existente, în special Rețeaua Europeană de Formare Judiciară (EJTN). |
| --- | --- |

7.

Împărtășește necesitatea de a valorifica structurile, instituțiile și rețelele existente, în special Rețeaua Europeană de Formare Judiciară (EJTN).

| 8. | Salută recunoașterea rolului-cheie jucat de structurile de formare la nivel național pentru judecători, procurori și alți profesioniști din sectorul juridic și salută faptul că în comunicare se menționează rolul cooperării regionale în dezvoltarea celor mai bune practici și a unor noi metode de învățare. |
| --- | --- |

8.

Salută recunoașterea rolului-cheie jucat de structurile de formare la nivel național pentru judecători, procurori și alți profesioniști din sectorul juridic și salută faptul că în comunicare se menționează rolul cooperării regionale în dezvoltarea celor mai bune practici și a unor noi metode de învățare.

| 9. | Consiliul solicită statelor membre:






  — | să încurajeze în mod ferm accesul sistematic al profesioniștilor din sectorul juridic la formarea privind acquis-ul Uniunii printr-o formare inițială și continuă, care să reflecte modul în care legislația națională interacționează cu legislația Uniunii și modul în care aceste două tipuri de legislație le influențează activitatea practică de zi cu zi; |
| --- | --- | --- |

9.

Consiliul solicită statelor membre:

—

să încurajeze în mod ferm accesul sistematic al profesioniștilor din sectorul juridic la formarea privind acquis-ul Uniunii printr-o formare inițială și continuă, care să reflecte modul în care legislația națională interacționează cu legislația Uniunii și modul în care aceste două tipuri de legislație le influențează activitatea practică de zi cu zi;

| — | să încurajeze în mod ferm posibilitatea pentru profesioniștii din sectorul juridic, în special judecătorii și procurorii, de a beneficia, pe parcursul carierei lor, de cel puțin o săptămână de formare în materie de acquis și instrumente ale Uniunii; |
| --- | --- |

—

să încurajeze în mod ferm posibilitatea pentru profesioniștii din sectorul juridic, în special judecătorii și procurorii, de a beneficia, pe parcursul carierei lor, de cel puțin o săptămână de formare în materie de acquis și instrumente ale Uniunii;

| — | să încurajeze organizațiile profesionale naționale ale profesioniștilor din sectorul juridic să promoveze participarea la activitățile de formare continuă în rândul membrilor acestora; |
| --- | --- |

—

să încurajeze organizațiile profesionale naționale ale profesioniștilor din sectorul juridic să promoveze participarea la activitățile de formare continuă în rândul membrilor acestora;

| — | să sprijine organismele naționale responsabile de formarea profesională a judecătorilor, a procurorilor și a personalului din justiție în extinderea formării în ceea ce privește dreptul Uniunii Europene și sistemele juridice naționale, asigurând organizarea formării la nivel local, regional și național; |
| --- | --- |

—

să sprijine organismele naționale responsabile de formarea profesională a judecătorilor, a procurorilor și a personalului din justiție în extinderea formării în ceea ce privește dreptul Uniunii Europene și sistemele juridice naționale, asigurând organizarea formării la nivel local, regional și național;

| — | să încurajeze structurile naționale de formare judiciară să împărtășească informații Comisiei anual, dacă este posibil, prin intermediul EJTN, cu privire la formările disponibile privind ldreptul UE și numărul profesioniștilor formați; |
| --- | --- |

—

să încurajeze structurile naționale de formare judiciară să împărtășească informații Comisiei anual, dacă este posibil, prin intermediul EJTN, cu privire la formările disponibile privind ldreptul UE și numărul profesioniștilor formați;

| — | să încurajeze organizațiile profesionale juridice naționale să informeze Comisia, prin organizațiile de la nivelul european, cu privire la formările disponibile în ceea ce privește dreptul UE și cu privire la numărul profesioniștilor formați. |
| --- | --- |

—

să încurajeze organizațiile profesionale juridice naționale să informeze Comisia, prin organizațiile de la nivelul european, cu privire la formările disponibile în ceea ce privește dreptul UE și cu privire la numărul profesioniștilor formați.

| 10. | Consiliul invită Comisia:






  — | să valorifice articolul 81 alineatul (2) litera (h) și articolul 82 alineatul (1) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special să identifice și să evalueze soluții la nivel european, inclusiv programele europene de formare pentru toți profesioniștii implicați; |
| --- | --- | --- |

10.

Consiliul invită Comisia:

—

să valorifice articolul 81 alineatul (2) litera (h) și articolul 82 alineatul (1) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special să identifice și să evalueze soluții la nivel european, inclusiv programele europene de formare pentru toți profesioniștii implicați;

| — | să valorifice punctele forte ale structurilor, actorilor și rețelelor existente, indiferent dacă sunt naționale sau europene, precum instituțiile de formare judiciară și EJTN, și solicită Comisiei să îi sprijine în continuare, ținând seama de nevoile regionale specifice și de valoarea adăugată a cooperării regionale; |
| --- | --- |

—

să valorifice punctele forte ale structurilor, actorilor și rețelelor existente, indiferent dacă sunt naționale sau europene, precum instituțiile de formare judiciară și EJTN, și solicită Comisiei să îi sprijine în continuare, ținând seama de nevoile regionale specifice și de valoarea adăugată a cooperării regionale;

| — | să inițieze un nou program de schimb de experiență pentru judecătorii și procurorii recent numiți pentru a garanta faptul că sunt deplin angajați în dimensiunea europeană a rolului lor de la început și pentru a le permite să beneficieze de o experiență directă în ceea ce privește funcționarea practică a sistemului juridic al altor state membre; acest nou program de schimb ar completa actualele programe de schimb de experiență pentru judecătorii și procurorii experimentați; |
| --- | --- |

—

să inițieze un nou program de schimb de experiență pentru judecătorii și procurorii recent numiți pentru a garanta faptul că sunt deplin angajați în dimensiunea europeană a rolului lor de la început și pentru a le permite să beneficieze de o experiență directă în ceea ce privește funcționarea practică a sistemului juridic al altor state membre; acest nou program de schimb ar completa actualele programe de schimb de experiență pentru judecătorii și procurorii experimentați;

| — | să dezvolte în continuare secțiunea formării în domeniul judiciar din cadrul portalului european e-justiție ca instrument de dezvoltare a formării judiciare europene; |
| --- | --- |

—

să dezvolte în continuare secțiunea formării în domeniul judiciar din cadrul portalului european e-justiție ca instrument de dezvoltare a formării judiciare europene;

| — | să simplifice în continuare procedurile administrative de acces la programele financiare europene și, în cadrul acestor proiecte, să pună la dispoziția formării judiciare europeane fonduri suplimentare; |
| --- | --- |

—

să simplifice în continuare procedurile administrative de acces la programele financiare europene și, în cadrul acestor proiecte, să pună la dispoziția formării judiciare europeane fonduri suplimentare;

| — | să utilizeze Forumul privind justiția pentru a monitoriza punerea în aplicare a comunicării și pentru a promova schimburile de cele mai bune practici; |
| --- | --- |

—

să utilizeze Forumul privind justiția pentru a monitoriza punerea în aplicare a comunicării și pentru a promova schimburile de cele mai bune practici;

| — | să ia în considerare prezentarea anuală a unui raport privind formarea judiciară europeană, pe baza oricărei contribuții primite din partea EJTN și a membrilor acesteia și din partea organizațiilor profesionale juridice la nivel național și la nivelul UE. |
| --- | --- |

—

să ia în considerare prezentarea anuală a unui raport privind formarea judiciară europeană, pe baza oricărei contribuții primite din partea EJTN și a membrilor acesteia și din partea organizațiilor profesionale juridice la nivel național și la nivelul UE.

| 11. | Consiliul încurajează țările candidate și țările potențial candidate să semneze memorandumuri de înțelegere pentru a lua parte la programele financiare ale Uniunii Europene în domeniul justiției, în conformitate cu condițiile stabilite în acele programe, pentru a garanta participarea eficientă la proiectele de formare judiciară europeană. |
| --- | --- |

11.

Consiliul încurajează țările candidate și țările potențial candidate să semneze memorandumuri de înțelegere pentru a lua parte la programele financiare ale Uniunii Europene în domeniul justiției, în conformitate cu condițiile stabilite în acele programe, pentru a garanta participarea eficientă la proiectele de formare judiciară europeană.

---

(1)  COM(2011) 551 final.

---

| 10.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/9

---

Concluziile Consiliului din 2 decembrie 2011 privind depistarea timpurie și tratarea tulburărilor de comunicare la copii, inclusiv utilizarea instrumentelor și a soluțiilor inovatoare e-sănătate

2011/C 361/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

| 1. | REAMINTEȘTE că, în conformitate cu articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Uniunii. Acțiunea Uniunii, care completează politicile naționale, are în vedere îmbunătățirea sănătății publice și prevenirea bolilor și afecțiunilor umane, precum și a cauzelor de pericol pentru sănătatea fizică și mentală. Uniunea și statele membre favorizează cooperarea cu țările terțe și cu organizațiile internaționale competente în domeniul sănătății publice; |
| --- | --- |

1.

REAMINTEȘTE că, în conformitate cu articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Uniunii. Acțiunea Uniunii, care completează politicile naționale, are în vedere îmbunătățirea sănătății publice și prevenirea bolilor și afecțiunilor umane, precum și a cauzelor de pericol pentru sănătatea fizică și mentală. Uniunea și statele membre favorizează cooperarea cu țările terțe și cu organizațiile internaționale competente în domeniul sănătății publice;

| 2. | REAMINTEȘTE că fiecare cetățean al UE, în special copiii, ar trebui să dispună de oportunități egale de dezvoltare. Acest lucru ar trebui realizat prin punerea la dispoziție a instrumentelor și procedurilor adecvate pentru prevenirea, detectarea, tratarea și monitorizarea problemelor de sănătate; |
| --- | --- |

2.

REAMINTEȘTE că fiecare cetățean al UE, în special copiii, ar trebui să dispună de oportunități egale de dezvoltare. Acest lucru ar trebui realizat prin punerea la dispoziție a instrumentelor și procedurilor adecvate pentru prevenirea, detectarea, tratarea și monitorizarea problemelor de sănătate;

| 3. | REAMINTEȘTE că unul dintre obiectivele Strategiei UE în materie de sănătate pentru 2008-2013 (1) este acela de a promova sistemele de sănătate dinamice și noile tehnologii, recunoscând că noile tehnologii pot îmbunătăți prevenirea bolilor, diagnosticarea și tratamentul, pot facilita siguranța pacienților și îmbunătăți coordonarea sistemelor de sănătate, utilizarea resurselor și durabilitatea; |
| --- | --- |

3.

REAMINTEȘTE că unul dintre obiectivele Strategiei UE în materie de sănătate pentru 2008-2013 (1) este acela de a promova sistemele de sănătate dinamice și noile tehnologii, recunoscând că noile tehnologii pot îmbunătăți prevenirea bolilor, diagnosticarea și tratamentul, pot facilita siguranța pacienților și îmbunătăți coordonarea sistemelor de sănătate, utilizarea resurselor și durabilitatea;

| 4. | REAMINTEȘTE Concluziile Consiliului privind echitatea și sănătatea în toate politicile: solidaritate în domeniul sănătății din 8 iunie 2010 (2) și Concluziile Consiliului privind asistența medicală sigură și eficientă prin intermediul e-sănătății din 1 decembrie 2009 (3); |
| --- | --- |

4.

REAMINTEȘTE Concluziile Consiliului privind echitatea și sănătatea în toate politicile: solidaritate în domeniul sănătății din 8 iunie 2010 (2) și Concluziile Consiliului privind asistența medicală sigură și eficientă prin intermediul e-sănătății din 1 decembrie 2009 (3);

| 5. | SALUTĂ concluziile celui de al zecelea congres al Federației Europene a Societăților de Audiologie (EFAS) (4), desfășurat în perioada 22-25 iunie 2011 la Varșovia (Polonia), care evidențiază problema tulburărilor de comunicare la copii și rolul depistării timpurii și al intervenției, precum și concluziile Conferinței ministeriale privind e-sănătatea, desfășurată în perioada 10-12 mai 2011 la Budapesta (Ungaria), care a fost dedicată utilizării mai bune și mai largi a e-sănătății și a telemedicinei; |
| --- | --- |

5.

SALUTĂ concluziile celui de al zecelea congres al Federației Europene a Societăților de Audiologie (EFAS) (4), desfășurat în perioada 22-25 iunie 2011 la Varșovia (Polonia), care evidențiază problema tulburărilor de comunicare la copii și rolul depistării timpurii și al intervenției, precum și concluziile Conferinței ministeriale privind e-sănătatea, desfășurată în perioada 10-12 mai 2011 la Budapesta (Ungaria), care a fost dedicată utilizării mai bune și mai largi a e-sănătății și a telemedicinei;

| 6. | CONSTATĂ că există diferențe în materie de sănătate în interiorul și între statele membre ale UE, care sunt legate de diferiți factori, printre acestea numărându-se diferențele în educație, situația socioeconomică, condițiile de viață și de muncă, comportamentul în materie de sănătate și asistență medicală; |
| --- | --- |

6.

CONSTATĂ că există diferențe în materie de sănătate în interiorul și între statele membre ale UE, care sunt legate de diferiți factori, printre acestea numărându-se diferențele în educație, situația socioeconomică, condițiile de viață și de muncă, comportamentul în materie de sănătate și asistență medicală;

| 7. | CONSTATĂ că prevenirea, depistarea timpurie, monitorizarea și supravegherea activă joacă un rol semnificativ în prevenirea apariției bolilor și a tulburărilor. Acest lucru este deosebit de important pentru copii, starea bună de sănătate a acestora fiind esențială pentru dezvoltarea lor corespunzătoare și influențând calitatea vieții și a situației lor sociale și economice în viitor; |
| --- | --- |

7.

CONSTATĂ că prevenirea, depistarea timpurie, monitorizarea și supravegherea activă joacă un rol semnificativ în prevenirea apariției bolilor și a tulburărilor. Acest lucru este deosebit de important pentru copii, starea bună de sănătate a acestora fiind esențială pentru dezvoltarea lor corespunzătoare și influențând calitatea vieții și a situației lor sociale și economice în viitor;

| 8. | CONSTATĂ că aptitudinea de a comunica este o competență umană complexă, care combină elemente fizice și mentale. O tulburare de comunicare poate fi descrisă ca o deficiență de auz, vedere și vorbire care influențează capacitatea de a primi, înțelege, produce și exprima informații verbale, non-verbale și grafice; |
| --- | --- |

8.

CONSTATĂ că aptitudinea de a comunica este o competență umană complexă, care combină elemente fizice și mentale. O tulburare de comunicare poate fi descrisă ca o deficiență de auz, vedere și vorbire care influențează capacitatea de a primi, înțelege, produce și exprima informații verbale, non-verbale și grafice;

| 9. | SUBLINIAZĂ faptul că tulburările de comunicare reprezintă o cauză importantă a handicapurilor pe termen lung, având un impact semnificativ asupra copilăriei. Deficiențele de auz, vedere și limbaj pot afecta unul din cinci copii din Uniunea Europeană și pot surveni în primele etape ale vieții, exercitând o influență nefavorabilă asupra dezvoltării corespunzătoare a persoanelor afectate. Prin urmare, întârzierile și tulburările cognitive care rămân nediagnosticate și netratate pot crea riscuri inutile pentru copii în ceea ce privește progresul lor educațional, social și economic pe parcursul vieții acestora; |
| --- | --- |

9.

SUBLINIAZĂ faptul că tulburările de comunicare reprezintă o cauză importantă a handicapurilor pe termen lung, având un impact semnificativ asupra copilăriei. Deficiențele de auz, vedere și limbaj pot afecta unul din cinci copii din Uniunea Europeană și pot surveni în primele etape ale vieții, exercitând o influență nefavorabilă asupra dezvoltării corespunzătoare a persoanelor afectate. Prin urmare, întârzierile și tulburările cognitive care rămân nediagnosticate și netratate pot crea riscuri inutile pentru copii în ceea ce privește progresul lor educațional, social și economic pe parcursul vieții acestora;

| 10. | CONSTATĂ faptul că tulburările de comunicare la copii ar trebui să fie identificate prin screening cât mai curând posibil. Începerea studiilor este momentul final pentru detectarea problemelor de acest tip, în scopul evitării sau al reducerii impactului negativ asupra limbajului și a dezvoltării cognitive a copiilor. Acest lucru este susținut de faptul că tulburările de auz, vedere și vorbire constituie motive importante pentru întârzierile în procesul de învățare și pentru dificultățile în dobândirea de competențe lingvistice, care sunt cruciale pentru abilitatea copiilor de a comunica în mod eficient; |
| --- | --- |

10.

CONSTATĂ faptul că tulburările de comunicare la copii ar trebui să fie identificate prin screening cât mai curând posibil. Începerea studiilor este momentul final pentru detectarea problemelor de acest tip, în scopul evitării sau al reducerii impactului negativ asupra limbajului și a dezvoltării cognitive a copiilor. Acest lucru este susținut de faptul că tulburările de auz, vedere și vorbire constituie motive importante pentru întârzierile în procesul de învățare și pentru dificultățile în dobândirea de competențe lingvistice, care sunt cruciale pentru abilitatea copiilor de a comunica în mod eficient;

| 11. | REAMINTEȘTE că există dovezi multiple (care arată) că prevenirea, depistarea timpurie, monitorizarea și intervenția corespunzătoare în materie de tratare a tulburărilor de comunicare ar putea fi foarte eficiente pentru evitarea sau minimizarea consecințelor unor astfel de probleme. În conformitate cu datele OMS, jumătate din toate cazurile de surditate și de tulburări de auz pot fi evitate prin prevenire, diagnosticare și tratare timpurii. Conștientizarea problemei, abordările multidisciplinare integrate și coordonate, care trebuie să fie însoțite de o implicare activă a părinților pe tot parcursul procesului de dezvoltare a copilului, în cadrul instituțiilor de asistență medicală și de învățământ, sunt de o importanță deosebită; |
| --- | --- |

11.

REAMINTEȘTE că există dovezi multiple (care arată) că prevenirea, depistarea timpurie, monitorizarea și intervenția corespunzătoare în materie de tratare a tulburărilor de comunicare ar putea fi foarte eficiente pentru evitarea sau minimizarea consecințelor unor astfel de probleme. În conformitate cu datele OMS, jumătate din toate cazurile de surditate și de tulburări de auz pot fi evitate prin prevenire, diagnosticare și tratare timpurii. Conștientizarea problemei, abordările multidisciplinare integrate și coordonate, care trebuie să fie însoțite de o implicare activă a părinților pe tot parcursul procesului de dezvoltare a copilului, în cadrul instituțiilor de asistență medicală și de învățământ, sunt de o importanță deosebită;

| 12. | CONSTATĂ că expunerea la zgomot excesiv conduce la o prevalență ridicată a pierderii auzului la copii. Aceasta include utilizarea incorectă a echipamentelor audio-vizuale, astfel cum a fost confirmat de Comitetul științific al UE pentru riscuri sanitare emergente și noi (5); |
| --- | --- |

12.

CONSTATĂ că expunerea la zgomot excesiv conduce la o prevalență ridicată a pierderii auzului la copii. Aceasta include utilizarea incorectă a echipamentelor audio-vizuale, astfel cum a fost confirmat de Comitetul științific al UE pentru riscuri sanitare emergente și noi (5);

| 13. | SUBLINIAZĂ că acțiunile curente pentru prevenirea, detectarea, diagnosticarea, tratarea și monitorizarea tulburărilor de comunicare la copii ar trebui să fie adaptate în permanență la metodele care ar conduce la un raport cost-eficacitate mai bun; |
| --- | --- |

13.

SUBLINIAZĂ că acțiunile curente pentru prevenirea, detectarea, diagnosticarea, tratarea și monitorizarea tulburărilor de comunicare la copii ar trebui să fie adaptate în permanență la metodele care ar conduce la un raport cost-eficacitate mai bun;

| 14. | CONSIDERĂ că screeningul universal al auzului, vederii și vorbirii în conformitate cu metodele bazate pe dovezi ar trebui să fie inclus cât mai devreme posibil în cadrul programelor de sănătate și al acțiunilor la nivel național și/sau regional și/sau local, pentru a contribui la crearea de oportunități educaționale, sociale și economice egale pentru copii; |
| --- | --- |

14.

CONSIDERĂ că screeningul universal al auzului, vederii și vorbirii în conformitate cu metodele bazate pe dovezi ar trebui să fie inclus cât mai devreme posibil în cadrul programelor de sănătate și al acțiunilor la nivel național și/sau regional și/sau local, pentru a contribui la crearea de oportunități educaționale, sociale și economice egale pentru copii;

| 15. | CONSIDERĂ că e-sănătatea este un instrument important pentru îmbunătățirea calității asistenței medicale. E-sănătatea poate contribui la creșterea eficienței și a accesibilității depistării, diagnosticării și tratamentului în domeniul tulburărilor de comunicare. Soluțiile de diagnosticare inovatoare și sistemele de gestionare a datelor pot fi utilizate în toate fazele detectării și monitorizării tulburărilor de comunicare. Introducerea serviciilor de e-sănătate poate facilita analiza și schimbul de date în scopuri științifice, epidemiologice și organizaționale între statele membre. Telemedicina poate fi un instrument eficient pentru prevenire, educație și formare; |
| --- | --- |

15.

CONSIDERĂ că e-sănătatea este un instrument important pentru îmbunătățirea calității asistenței medicale. E-sănătatea poate contribui la creșterea eficienței și a accesibilității depistării, diagnosticării și tratamentului în domeniul tulburărilor de comunicare. Soluțiile de diagnosticare inovatoare și sistemele de gestionare a datelor pot fi utilizate în toate fazele detectării și monitorizării tulburărilor de comunicare. Introducerea serviciilor de e-sănătate poate facilita analiza și schimbul de date în scopuri științifice, epidemiologice și organizaționale între statele membre. Telemedicina poate fi un instrument eficient pentru prevenire, educație și formare;

| 16. | CONSIDERĂ că acțiunile integrate și coordonate pot ajuta statele membre la reducerea decalajelor în domeniul tulburărilor de comunicare la copii; |
| --- | --- |

16.

CONSIDERĂ că acțiunile integrate și coordonate pot ajuta statele membre la reducerea decalajelor în domeniul tulburărilor de comunicare la copii;

| 17. | INVITĂ statele membre:






  — | să acorde în continuare prioritate depistării timpurii prin screening și monitorizare a tulburărilor de auz, vedere și vorbire la copii în cadrul politicilor și al programelor de sănătate naționale și/sau regionale și/sau locale, prin luarea în considerare a unei abordări multidisciplinare; |
| --- | --- | --- |

17.

INVITĂ statele membre:

—

să acorde în continuare prioritate depistării timpurii prin screening și monitorizare a tulburărilor de auz, vedere și vorbire la copii în cadrul politicilor și al programelor de sănătate naționale și/sau regionale și/sau locale, prin luarea în considerare a unei abordări multidisciplinare;

| — | să ia în considerare promovarea prevenirii pierderii auzului la copii cauzate de zgomot; |
| --- | --- |

—

să ia în considerare promovarea prevenirii pierderii auzului la copii cauzate de zgomot;

| — | să își intensifice eforturile de sensibilizare a opiniei publice cu privire la tulburările de comunicare la copii; |
| --- | --- |

—

să își intensifice eforturile de sensibilizare a opiniei publice cu privire la tulburările de comunicare la copii;

| — | să își consolideze cooperarea în domeniul tulburărilor de comunicare prin schimbul de informații, cunoștințe, experiență și cele mai bune practici, inclusiv prin utilizarea instrumentelor din domeniul e-sănătății și al tehnologiilor inovatoare, pentru a obține soluțiile cele mai eficiente din punct de vedere al costurilor, pentru a asigura egalitatea de șanse pentru copii și pentru a satisface nevoile individuale ale pacienților; |
| --- | --- |

—

să își consolideze cooperarea în domeniul tulburărilor de comunicare prin schimbul de informații, cunoștințe, experiență și cele mai bune practici, inclusiv prin utilizarea instrumentelor din domeniul e-sănătății și al tehnologiilor inovatoare, pentru a obține soluțiile cele mai eficiente din punct de vedere al costurilor, pentru a asigura egalitatea de șanse pentru copii și pentru a satisface nevoile individuale ale pacienților;

| 18. | INVITĂ statele membre și Comisia:






  — | să ia în considerare includerea condițiilor care necesită o concentrare specială de expertiză sau de resurse în domeniul tulburărilor de comunicare la copii în cadrul activităților care urmează să fie desfășurate cu privire la rețelele europene de referință (ERN), în conformitate cu dispozițiile Directivei 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (6); |
| --- | --- | --- |

18.

INVITĂ statele membre și Comisia:

—

să ia în considerare includerea condițiilor care necesită o concentrare specială de expertiză sau de resurse în domeniul tulburărilor de comunicare la copii în cadrul activităților care urmează să fie desfășurate cu privire la rețelele europene de referință (ERN), în conformitate cu dispozițiile Directivei 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (6);

| — | să promoveze cooperarea și schimbul de rezultate ale cercetării, de cunoștințe și de dovezi în legătură cu tulburările de comunicare și să ia în considerare acest aspect în mod corespunzător în contextul inițiativelor actuale ale Uniunii Europene privind e-sănătatea, inclusiv al rețelei de e-sănătate, în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere; |
| --- | --- |

—

să promoveze cooperarea și schimbul de rezultate ale cercetării, de cunoștințe și de dovezi în legătură cu tulburările de comunicare și să ia în considerare acest aspect în mod corespunzător în contextul inițiativelor actuale ale Uniunii Europene privind e-sănătatea, inclusiv al rețelei de e-sănătate, în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere;

| 19. | INVITĂ Comisia:






  — | să evidențieze importanța tulburărilor de comunicare ca factor care afectează dezvoltarea ființelor umane și să acorde o atenție adecvată acestei probleme în acțiunile sale viitoare; |
| --- | --- | --- |

19.

INVITĂ Comisia:

—

să evidențieze importanța tulburărilor de comunicare ca factor care afectează dezvoltarea ființelor umane și să acorde o atenție adecvată acestei probleme în acțiunile sale viitoare;

| — | să adopte criteriile și condițiile necesare rețelelor europene de referință, până la sfârșitul anului 2013, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere, ținând seama, printre altele, de experiența în ceea ce privește cooperarea între centrele specializate pentru tratamentul tulburărilor de comunicare. |
| --- | --- |

—

să adopte criteriile și condițiile necesare rețelelor europene de referință, până la sfârșitul anului 2013, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere, ținând seama, printre altele, de experiența în ceea ce privește cooperarea între centrele specializate pentru tratamentul tulburărilor de comunicare.

---

(1)  14689/07 [COM(2007) 630 final].

(2)  9947/10.

(3)  JO C 302, 12.12.2009, p. 12.

(4)  „The European Consensus Statement on Hearing, Vision and Speech Screening in Pre-school and School-age Children” (Declarație în urma Consensului european privind screeningul auzului, văzului și vorbirii la copiii de vârstă preșcolară și școlară).

(5)  CSRSEN al UE: „Riscuri potențiale pentru sănătate determinate de expunerea la sunetele emise de playerele audio personale și de telefoanele mobile cu funcție muzicală”. Cea de a 26-a reuniune plenară din 23 septembrie 2008.

(6)  Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (JO L 88, 4.4.2011, p. 45).

---

| 10.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/11

---

Concluzii ale Consiliului din 2 decembrie 2011 privind prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii

2011/C 361/05

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

| 1. | REAMINTEȘTE că, în conformitate cu articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Uniunii. Acțiunea Uniunii, care completează politicile naționale, are în vedere îmbunătățirea sănătății publice și prevenirea bolilor și afecțiunilor umane, precum și a cauzelor de pericol pentru sănătatea fizică și mintală; |
| --- | --- |

1.

REAMINTEȘTE că, în conformitate cu articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Uniunii. Acțiunea Uniunii, care completează politicile naționale, are în vedere îmbunătățirea sănătății publice și prevenirea bolilor și afecțiunilor umane, precum și a cauzelor de pericol pentru sănătatea fizică și mintală;

| 2. | REAMINTEȘTE concluziile Consiliului din 7 decembrie 2010 privind „Abordări inovatoare pentru bolile cronice în sistemele de sănătate publică și de îngrijire medicală” (1); |
| --- | --- |

2.

REAMINTEȘTE concluziile Consiliului din 7 decembrie 2010 privind „Abordări inovatoare pentru bolile cronice în sistemele de sănătate publică și de îngrijire medicală” (1);

| 3. | REAMINTEȘTE concluziile Consiliului din 2 iunie 2004 privind astma la copii (2); |
| --- | --- |

3.

REAMINTEȘTE concluziile Consiliului din 2 iunie 2004 privind astma la copii (2);

| 4. | REAMINTEȘTE declarația politică a reuniunii la nivel înalt a Adunării generale privind prevenirea și controlul bolilor netransmisibile, adoptată de Adunarea generală a ONU la 19 septembrie 2011 (3); |
| --- | --- |

4.

REAMINTEȘTE declarația politică a reuniunii la nivel înalt a Adunării generale privind prevenirea și controlul bolilor netransmisibile, adoptată de Adunarea generală a ONU la 19 septembrie 2011 (3);

| 5. | REAMINTEȘTE Convenția-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății pentru controlul tutunului; |
| --- | --- |

5.

REAMINTEȘTE Convenția-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății pentru controlul tutunului;

| 6. | REAMINTEȘTE Recomandarea 2009/C 296/02 a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind mediile fără fum de tutun (4); |
| --- | --- |

6.

REAMINTEȘTE Recomandarea 2009/C 296/02 a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind mediile fără fum de tutun (4);

| 7. | SALUTĂ rețelele și alianțele existente, cum ar fi Global Allergy and Asthma European Network (Rețeaua europeană privind alergiile și astma – GA2LEN) și Global Alliance against Respiratory Diseases (Alianța globală de combatere a bolilor respiratorii – GARD), create în 2004 și, respectiv, 2006 în scopul investigării bolilor respiratorii cronice, al reducerii poverii cauzate de acestea și al îmbunătățirii detectării timpurii și a tratării adecvate a acestor boli în UE; |
| --- | --- |

7.

SALUTĂ rețelele și alianțele existente, cum ar fi Global Allergy and Asthma European Network (Rețeaua europeană privind alergiile și astma – GA2LEN) și Global Alliance against Respiratory Diseases (Alianța globală de combatere a bolilor respiratorii – GARD), create în 2004 și, respectiv, 2006 în scopul investigării bolilor respiratorii cronice, al reducerii poverii cauzate de acestea și al îmbunătățirii detectării timpurii și a tratării adecvate a acestor boli în UE;

| 8. | SALUTĂ rezultatele următoarelor conferințe:






  — | procesul paneuropean privind mediul și sănătatea al OMS, în scopul asigurării unui mediu mai sigur pentru copii și cea de a cincea Conferință ministerială privind mediul și sănătatea, care a avut loc în perioada 10-12 martie 2010 la Parma (Italia); |
| --- | --- | --- |

8.

SALUTĂ rezultatele următoarelor conferințe:

—

procesul paneuropean privind mediul și sănătatea al OMS, în scopul asigurării unui mediu mai sigur pentru copii și cea de a cincea Conferință ministerială privind mediul și sănătatea, care a avut loc în perioada 10-12 martie 2010 la Parma (Italia);

| — | Conferința experților privind „prevenirea și controlul astmei și alergiilor la copii în UE din punctul de vedere al sănătății publice: nevoia urgentă de a elimina disparitățile existente”, desfășurată în perioada 21-22 septembrie 2011 la Varșovia – Ossa (Polonia), care a subliniat existența unei nevoi urgente de a îmbunătăți prevenirea, depistarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii prin abordarea lor în cadrul politicii de sănătate la nivel local, regional, național și al UE. În acest sens, ar trebui dezvoltată cooperarea între statele membre și părțile interesate relevante în ceea ce privește îmbunătățirea și susținerea rețelei de centre naționale; |
| --- | --- |

—

Conferința experților privind „prevenirea și controlul astmei și alergiilor la copii în UE din punctul de vedere al sănătății publice: nevoia urgentă de a elimina disparitățile existente”, desfășurată în perioada 21-22 septembrie 2011 la Varșovia – Ossa (Polonia), care a subliniat existența unei nevoi urgente de a îmbunătăți prevenirea, depistarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii prin abordarea lor în cadrul politicii de sănătate la nivel local, regional, național și al UE. În acest sens, ar trebui dezvoltată cooperarea între statele membre și părțile interesate relevante în ceea ce privește îmbunătățirea și susținerea rețelei de centre naționale;

| 9. | SUBLINIAZĂ faptul că bolile cronice respiratorii reprezintă bolile netransmisibile cele mai frecvente la copii; |
| --- | --- |

9.

SUBLINIAZĂ faptul că bolile cronice respiratorii reprezintă bolile netransmisibile cele mai frecvente la copii;

| 10. | SUBLINIAZĂ faptul că astma și rinita alergică sunt cele mai comune boli respiratorii cronice la copii și faptul că astma este principalul motiv pentru vizitele la serviciile medicale de urgență și pentru spitalizările în rândul copiilor; |
| --- | --- |

10.

SUBLINIAZĂ faptul că astma și rinita alergică sunt cele mai comune boli respiratorii cronice la copii și faptul că astma este principalul motiv pentru vizitele la serviciile medicale de urgență și pentru spitalizările în rândul copiilor;

| 11. | SUBLINIAZĂ faptul că prevalența bolilor respiratorii la copii în Uniunea Europeană a crescut în ultimele decenii, însă nivelul de monitorizare a prevalenței, severității, tipurilor de boli și a modificărilor expunerii la substanțele alergene și iritante este insuficient în întreaga UE; |
| --- | --- |

11.

SUBLINIAZĂ faptul că prevalența bolilor respiratorii la copii în Uniunea Europeană a crescut în ultimele decenii, însă nivelul de monitorizare a prevalenței, severității, tipurilor de boli și a modificărilor expunerii la substanțele alergene și iritante este insuficient în întreaga UE;

| 12. | SUBLINIAZĂ faptul că eșecul în diagnosticarea și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii conduce la o povară economică și socială, care poate fi limitată prin prevenire, diagnosticare timpurie și tratare; |
| --- | --- |

12.

SUBLINIAZĂ faptul că eșecul în diagnosticarea și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii conduce la o povară economică și socială, care poate fi limitată prin prevenire, diagnosticare timpurie și tratare;

| 13. | IA ACT de existența inegalităților privind accesul la prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii între statele membre ale UE, precum și în cadrul acestora; |
| --- | --- |

13.

IA ACT de existența inegalităților privind accesul la prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii între statele membre ale UE, precum și în cadrul acestora;

| 14. | SUBLINIAZĂ faptul că cei mai mari factori de risc pentru dezvoltarea bolilor respiratorii cronice sunt o combinație între predispoziția genetică, expunerea la substanțe și particule inhalate din mediul ambiant, cum ar fi fumul de tutun, calitatea slabă a aerului din încăperi și poluarea aerului exterior; |
| --- | --- |

14.

SUBLINIAZĂ faptul că cei mai mari factori de risc pentru dezvoltarea bolilor respiratorii cronice sunt o combinație între predispoziția genetică, expunerea la substanțe și particule inhalate din mediul ambiant, cum ar fi fumul de tutun, calitatea slabă a aerului din încăperi și poluarea aerului exterior;

| 15. | SUBLINIAZĂ faptul că starea de sănătate pe parcursul vieții de adult este influențată de condițiile înainte de naștere și de cele de la începutul copilăriei; prin urmare, este importantă protejarea femeilor însărcinate și a copiilor împotriva influențelor negative ale factorilor de mediu, inclusiv ale expunerii la fumul de tutun; |
| --- | --- |

15.

SUBLINIAZĂ faptul că starea de sănătate pe parcursul vieții de adult este influențată de condițiile înainte de naștere și de cele de la începutul copilăriei; prin urmare, este importantă protejarea femeilor însărcinate și a copiilor împotriva influențelor negative ale factorilor de mediu, inclusiv ale expunerii la fumul de tutun;

| 16. | RECUNOAȘTE faptul că educația continuă în materie de sănătate a copiilor, părinților, profesorilor, precum și formarea profesioniștilor din domeniul sănătății joacă un rol-cheie în prevenirea și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii. Aceasta stimulează conștientizarea și atitudinile în vederea protecției sănătății în rândul persoanelor și facilitează monitorizarea bolilor cronice de către profesioniștii din domeniul sănătății; |
| --- | --- |

16.

RECUNOAȘTE faptul că educația continuă în materie de sănătate a copiilor, părinților, profesorilor, precum și formarea profesioniștilor din domeniul sănătății joacă un rol-cheie în prevenirea și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii. Aceasta stimulează conștientizarea și atitudinile în vederea protecției sănătății în rândul persoanelor și facilitează monitorizarea bolilor cronice de către profesioniștii din domeniul sănătății;

| 17. | RECUNOAȘTE faptul că un element important pentru prevenirea și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii este autogestionarea și participarea copiilor la deciziile în materie de îngrijire a sănătății care îi afectează, ținând cont de vârsta și maturitatea lor, precum și implicarea activă a părinților și a familiei; |
| --- | --- |

17.

RECUNOAȘTE faptul că un element important pentru prevenirea și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii este autogestionarea și participarea copiilor la deciziile în materie de îngrijire a sănătății care îi afectează, ținând cont de vârsta și maturitatea lor, precum și implicarea activă a părinților și a familiei;

| 18. | RECUNOAȘTE faptul că prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice au un impact pozitiv asupra dezvoltării și a calității vieții copilului, contribuind la o copilărie activă și sănătoasă, precum și la îmbătrânirea în condiții bune de sănătate. Prin urmare, este importantă dezvoltarea de instrumente noi pentru a îmbunătăți prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii, prin abordări de tip „servicii de asistență medicală adaptate copiilor” și „sănătate în toate politicile”, în special, în cadrul politicilor în materie de sănătate, educație, mediu, cercetare, ocupare a forței de muncă și a celor sociale; |
| --- | --- |

18.

RECUNOAȘTE faptul că prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice au un impact pozitiv asupra dezvoltării și a calității vieții copilului, contribuind la o copilărie activă și sănătoasă, precum și la îmbătrânirea în condiții bune de sănătate. Prin urmare, este importantă dezvoltarea de instrumente noi pentru a îmbunătăți prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice la copii, prin abordări de tip „servicii de asistență medicală adaptate copiilor” și „sănătate în toate politicile”, în special, în cadrul politicilor în materie de sănătate, educație, mediu, cercetare, ocupare a forței de muncă și a celor sociale;

| 19. | INVITĂ statele membre:






  — | să acorde o atenție corespunzătoare prevenirii, diagnosticării timpurii și tratării bolilor respiratorii cronice la copii în cadrul programelor de sănătate la nivel național și/sau regional și/sau local; |
| --- | --- | --- |

19.

INVITĂ statele membre:

—

să acorde o atenție corespunzătoare prevenirii, diagnosticării timpurii și tratării bolilor respiratorii cronice la copii în cadrul programelor de sănătate la nivel național și/sau regional și/sau local;

| — | să intensifice sensibilizarea publicului cu privire la bolile respiratorii cronice la copii și să îmbunătățească cunoștințele și educația copiilor, familiilor, profesorilor, precum și formarea profesioniștilor din domeniul sănătății cu privire la rolul acestora în prevenirea, diagnosticarea timpurie, tratarea și monitorizarea bolilor respiratorii cronice la copii; |
| --- | --- |

—

să intensifice sensibilizarea publicului cu privire la bolile respiratorii cronice la copii și să îmbunătățească cunoștințele și educația copiilor, familiilor, profesorilor, precum și formarea profesioniștilor din domeniul sănătății cu privire la rolul acestora în prevenirea, diagnosticarea timpurie, tratarea și monitorizarea bolilor respiratorii cronice la copii;

| — | să continue și, după caz, să consolideze programele de prevenire și de renunțare la fumat pentru femeile gravide și pentru părinți, precum și măsurile de prevenire a expunerii femeilor însărcinate și a copiilor la fumul de tutun, în special la domiciliu și în spații închise; |
| --- | --- |

—

să continue și, după caz, să consolideze programele de prevenire și de renunțare la fumat pentru femeile gravide și pentru părinți, precum și măsurile de prevenire a expunerii femeilor însărcinate și a copiilor la fumul de tutun, în special la domiciliu și în spații închise;

| — | să urmeze recomandarea Consiliului privind mediile fără fum de tutun (5); |
| --- | --- |

—

să urmeze recomandarea Consiliului privind mediile fără fum de tutun (5);

| — | să consolideze cooperarea cu părțile interesate relevante, în special cu organizațiile pacienților și ale profesioniștilor din domeniul sănătății, la toate nivelurile de îngrijire, inclusiv cel al prevenirii și asistenței medicale primare și secundare; |
| --- | --- |

—

să consolideze cooperarea cu părțile interesate relevante, în special cu organizațiile pacienților și ale profesioniștilor din domeniul sănătății, la toate nivelurile de îngrijire, inclusiv cel al prevenirii și asistenței medicale primare și secundare;

| — | să facă schimb de bune practici în materie de prevenire, diagnosticare timpurie și tratare a bolilor respiratorii cronice, precum și de date privind prevalența, incidența și rezultatele acestora; |
| --- | --- |

—

să facă schimb de bune practici în materie de prevenire, diagnosticare timpurie și tratare a bolilor respiratorii cronice, precum și de date privind prevalența, incidența și rezultatele acestora;

| — | să consolideze cooperarea între centrele naționale și să întărească rețelele internaționale de cercetare existente în domeniul bolilor respiratorii cronice; |
| --- | --- |

—

să consolideze cooperarea între centrele naționale și să întărească rețelele internaționale de cercetare existente în domeniul bolilor respiratorii cronice;

| 20. | INVITĂ statele membre și Comisia:






  — | să intensifice eforturile de reducere a invalidității și a deceselor premature cauzate de astmă prin promovarea celor mai bune practici la nivel internațional; |
| --- | --- | --- |

20.

INVITĂ statele membre și Comisia:

—

să intensifice eforturile de reducere a invalidității și a deceselor premature cauzate de astmă prin promovarea celor mai bune practici la nivel internațional;

| — | să sprijine centrele naționale și rețelele internaționale de cercetare existente în vederea găsirii unor proceduri eficiente din punct de vedere al costurilor prin utilizarea evaluării tehnologiei din domeniul sănătății, pentru a îmbunătăți standardele din cadrul sistemelor de asistență medicală în ceea ce privește bolile respiratorii cronice; |
| --- | --- |

—

să sprijine centrele naționale și rețelele internaționale de cercetare existente în vederea găsirii unor proceduri eficiente din punct de vedere al costurilor prin utilizarea evaluării tehnologiei din domeniul sănătății, pentru a îmbunătăți standardele din cadrul sistemelor de asistență medicală în ceea ce privește bolile respiratorii cronice;

| — | să dezvolte activitățile care vizează o mai bună înțelegere a motivelor aflate la baza creșterii prevalenței bolilor respiratorii cronice la copii; |
| --- | --- |

—

să dezvolte activitățile care vizează o mai bună înțelegere a motivelor aflate la baza creșterii prevalenței bolilor respiratorii cronice la copii;

| — | să îmbunătățească informațiile și cunoștințele cu privire la disparitățile dintre regiuni și din întreaga Europă în legătură cu bolile respiratorii cronice la copii, în strânsă cooperare cu părțile interesate relevante; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească informațiile și cunoștințele cu privire la disparitățile dintre regiuni și din întreaga Europă în legătură cu bolile respiratorii cronice la copii, în strânsă cooperare cu părțile interesate relevante;

| — | să îmbunătățească cunoștințele și informațiile adresate părților interesate relevante cu privire la efectele poluării aerului și ale altor factori de mediu asupra bolilor respiratorii cronice și a comorbidităților acestora; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească cunoștințele și informațiile adresate părților interesate relevante cu privire la efectele poluării aerului și ale altor factori de mediu asupra bolilor respiratorii cronice și a comorbidităților acestora;

| — | să continue și să consolideze programele și politicile de îmbunătățire a calității aerului din încăperi și a celui exterior; |
| --- | --- |

—

să continue și să consolideze programele și politicile de îmbunătățire a calității aerului din încăperi și a celui exterior;

| — | să promoveze un control eficient al tutunului la nivel național, al UE și internațional, în conformitate cu legislația UE relevantă, precum și cu Convenția-cadru a OMS pentru controlul tutunului și orientările sale și să ia în considerare consolidarea acesteia; |
| --- | --- |

—

să promoveze un control eficient al tutunului la nivel național, al UE și internațional, în conformitate cu legislația UE relevantă, precum și cu Convenția-cadru a OMS pentru controlul tutunului și orientările sale și să ia în considerare consolidarea acesteia;

| — | să îmbunătățească calitatea mediului interior și exterior în care trăiesc copiii și să îi încurajeze să desfășoare activități fizice; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească calitatea mediului interior și exterior în care trăiesc copiii și să îi încurajeze să desfășoare activități fizice;

| — | să ia în considerare utilizarea instrumentelor e-sănătății și a tehnologiilor inovatoare pentru prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice; |
| --- | --- |

—

să ia în considerare utilizarea instrumentelor e-sănătății și a tehnologiilor inovatoare pentru prevenirea, diagnosticarea timpurie și tratarea bolilor respiratorii cronice;

| — | să încurajeze și să sprijine cercetarea cu privire la factorii cauzali genetici și de mediu ai bolilor respiratorii cronice pentru a contribui la dezvoltarea unor abordări politice bazate pe dovezi și pentru a echilibra finanțările destinate cercetării în funcție de prevalența acestora și de povara pe care o impun; |
| --- | --- |

—

să încurajeze și să sprijine cercetarea cu privire la factorii cauzali genetici și de mediu ai bolilor respiratorii cronice pentru a contribui la dezvoltarea unor abordări politice bazate pe dovezi și pentru a echilibra finanțările destinate cercetării în funcție de prevalența acestora și de povara pe care o impun;

| — | să promoveze o abordare multisectorială în sectorul social, al mediului, cercetării, educației și ocupării forței de muncă, pentru a îmbunătăți impactul politicii privind sănătatea respiratorie; |
| --- | --- |

—

să promoveze o abordare multisectorială în sectorul social, al mediului, cercetării, educației și ocupării forței de muncă, pentru a îmbunătăți impactul politicii privind sănătatea respiratorie;

| — | să implice organizațiile profesioniștilor din domeniul sănătății și cele ale pacienților în acțiuni destinate unei mai mari responsabilizări a pacienților în cadrul procesului de prevenire, diagnosticare timpurie și tratare a bolilor respiratorii cronice; |
| --- | --- |

—

să implice organizațiile profesioniștilor din domeniul sănătății și cele ale pacienților în acțiuni destinate unei mai mari responsabilizări a pacienților în cadrul procesului de prevenire, diagnosticare timpurie și tratare a bolilor respiratorii cronice;

| 21. | INVITĂ Comisia Europeană:






  — | să includă în continuare bolile respiratorii cronice în cadrul programelor și al activităților de cercetare și de sănătate; |
| --- | --- | --- |

21.

INVITĂ Comisia Europeană:

—

să includă în continuare bolile respiratorii cronice în cadrul programelor și al activităților de cercetare și de sănătate;

| — | să sprijine statele membre în:






  — | dezvoltarea și punerea în aplicare a unor politici eficiente de prevenire a bolilor respiratorii cronice la copii, prin sprijinirea dezvoltării, evaluării și schimbului de bune practici; |
| --- | --- | --- |

—

să sprijine statele membre în:

—

dezvoltarea și punerea în aplicare a unor politici eficiente de prevenire a bolilor respiratorii cronice la copii, prin sprijinirea dezvoltării, evaluării și schimbului de bune practici;

| — | îmbunătățirea rețelelor între instituțiile responsabile pentru punerea în aplicare a programelor naționale și/sau regionale și/sau locale și pentru schimbul de experiență și de bune practici; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea rețelelor între instituțiile responsabile pentru punerea în aplicare a programelor naționale și/sau regionale și/sau locale și pentru schimbul de experiență și de bune practici;

| — | consolidarea cooperării între centrele naționale și a rețelelor internaționale de cercetare existente în domeniul bolilor respiratorii cronice. |
| --- | --- |

—

consolidarea cooperării între centrele naționale și a rețelelor internaționale de cercetare existente în domeniul bolilor respiratorii cronice.

---

(1)  JO C 74, 8.3.2011, p. 4.

(2)  9507/04 (Press 163).

(3)  Documentul ONU A/RES/66/2 (A/66/L.1).

(4)  JO C 296, 5.12.2009, p. 4.

(5)  A se vedea nota de subsol nr. 4.

---

Comisia Europeană

| 10.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/14

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

9 decembrie 2011

2011/C 361/06

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3384 |
| JPY | yen japonez | 103,95 |
| DKK | coroana daneză | 7,4349 |
| GBP | lira sterlină | 0,85315 |
| SEK | coroana suedeză | 9,0185 |
| CHF | franc elvețian | 1,2332 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,6770 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,475 |
| HUF | forint maghiar | 305,08 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6981 |
| PLN | zlot polonez | 4,5149 |
| RON | leu românesc nou | 4,3428 |
| TRY | lira turcească | 2,4700 |
| AUD | dolar australian | 1,3179 |
| CAD | dolar canadian | 1,3674 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,4118 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7357 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7356 |
| KRW | won sud-coreean | 1 533,70 |
| ZAR | rand sud-african | 10,9853 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,4820 |
| HRK | kuna croată | 7,5000 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 105,19 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2140 |
| PHP | peso Filipine | 58,318 |
| RUB | rubla rusească | 42,2020 |
| THB | baht thailandez | 41,423 |
| BRL | real brazilian | 2,4243 |
| MXN | peso mexican | 18,3191 |
| INR | rupie indiană | 69,6970 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3384

JPY

yen japonez

103,95

DKK

coroana daneză

7,4349

GBP

lira sterlină

0,85315

SEK

coroana suedeză

9,0185

CHF

franc elvețian

1,2332

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,6770

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,475

HUF

forint maghiar

305,08

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6981

PLN

zlot polonez

4,5149

RON

leu românesc nou

4,3428

TRY

lira turcească

2,4700

AUD

dolar australian

1,3179

CAD

dolar canadian

1,3674

HKD

dolar Hong Kong

10,4118

NZD

dolar neozeelandez

1,7357

SGD

dolar Singapore

1,7356

KRW

won sud-coreean

1 533,70

ZAR

rand sud-african

10,9853

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,4820

HRK

kuna croată

7,5000

IDR

rupia indoneziană

12 105,19

MYR

ringgit Malaiezia

4,2140

PHP

peso Filipine

58,318

RUB

rubla rusească

42,2020

THB

baht thailandez

41,423

BRL

real brazilian

2,4243

MXN

peso mexican

18,3191

INR

rupie indiană

69,6970

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 10.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/15

---

Informații comunicate de statele membre privind încheierea activităților de pescuit

2011/C 361/07

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), a fost luată o decizie de încheiere a activităților de pescuit, descrisă în tabelul următor:

| Data și ora încheierii | 21.11.2011 |
| --- | --- |
| Durată | 21.11.2011-31.12.2011 |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Stoc sau grup de stocuri | SRX/07D. |
| Specie | Vulpi și pisici-de-mare (Rajidae) |
| Zonă | Apele UE din zona VIId |
| Tip sau tipuri de nave de pescuit | — |
| Număr de referință | — |

Data și ora încheierii

21.11.2011

Durată

21.11.2011-31.12.2011

Stat membru

Țările de Jos

Stoc sau grup de stocuri

SRX/07D.

Specie

Vulpi și pisici-de-mare (Rajidae)

Zonă

Apele UE din zona VIId

Tip sau tipuri de nave de pescuit

—

Număr de referință

—

Adresa web la care poate fi consultată decizia statului membru:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_ro.htm

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

---

| 10.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/16

---

Informații comunicate de statele membre privind încheierea activităților de pescuit

2011/C 361/08

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), a fost luată o decizie de încheiere a activităților de pescuit, descrisă în tabelul următor:

| Data și ora încheierii | 21.11.2011 |
| --- | --- |
| Durată | 21.11.2011-31.12.2011 |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Stoc sau grup de stocuri | OTH/04-N. |
| Specie | Alte specii |
| Zonă | Apele norvegiene din zona IV |
| Tip sau tipuri de nave de pescuit | — |
| Număr de referință | — |

Data și ora încheierii

21.11.2011

Durată

21.11.2011-31.12.2011

Stat membru

Țările de Jos

Stoc sau grup de stocuri

OTH/04-N.

Specie

Alte specii

Zonă

Apele norvegiene din zona IV

Tip sau tipuri de nave de pescuit

—

Număr de referință

—

Adresa web la care poate fi consultată decizia statului membru:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_ro.htm

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 10.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/17

---

AJUTOR DE STAT – GERMANIA

Ajutor de stat SA.32169 (11/C) (ex 10/N) – LIP – Ajutor pentru Volkswagen Sachsen GmbH

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 361/09

Prin scrisoarea din data de 13 iulie 2011, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat Germaniei decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE privind ajutorul menționat anterior.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile privind măsura pentru care Comisia inițiază procedura în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos, la adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: J-70 3/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: J-70 3/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Aceste observații vor fi comunicate Germaniei. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

REZUMAT

DESCRIEREA MĂSURII ȘI A PROIECTULUI DE INVESTIȚII

La 27 decembrie 2010, autoritățile germane au notificat intenția de a acorda ajutoare regionale în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat regionale (denumite în continuare „OAR”) (1) întreprinderilor Volkswagen Sachsen GmbH și Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH pentru o investiție în Zwickau, situată în regiunea din Chemnitz din Saxonia, Germania. Aceasta este o regiune asistată în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE cu un plafon standard al ajutorului regional pentru întreprinderile mari de 30 % echivalent subvenție brută.

Obiectivul proiectului este de a modifica fundamental procesul de producție pentru fabricarea modelelor de autovehicule de dimensiune mică și medie (din segmentele A0, A și B, conform clasificării POLK) în uzina din Zwickau a întreprinderii Volkswagen Sachsen GmbH. Noua tehnologie de producție bazată pe module va înlocui procesul de fabricație actual bazat pe platforme și va permite beneficiarului să producă modele de diferite segmente pe aceeași linie de producție. În acest fel se va obține o flexibilitate sporită care îi va permite beneficiarului să reacționeze la cererile pieței într-o manieră mai flexibilă.

Investiția a demarat în 2009 și finalizarea acesteia este prevăzută pentru mai 2014.

Costurile investiționale eligibile ale proiectului exprimate în valoare actualizată netă se ridică la 697 686 281 EUR. Suma de 83 470 000 EUR propusă drept ajutor, în valoare actualizată netă, reprezintă o intensitate a ajutorului de 11,96 %, astfel încât se respectă plafonul aplicabil al intensității ajutorului de 11,96 %.

Ajutorul constă într-o primă de investiții și într-un grant direct care au la bază schemele existente de ajutoare regionale X 167/08, XR 6/07 și XR 31/07, care beneficiază de o exceptare.

EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII MĂSURII DE AJUTOR

A.   Un proiect unic de investiții

Obiectivul OAR este de a asigura că un stat membru nu împarte în subproiecte, în mod artificial, un singur proiect mare de investiții, cu scopul de a evita aplicarea normelor care reglementează ajutoarele pentru investiții în favoarea proiectelor mari de investiții. În conformitate cu punctul 60 din OAR, astfel de subproiecte constituie un proiect unic de investiții în cazul în care sunt puse în aplicare pe o perioadă de trei ani și se referă la active fixe care sunt combinate într-un mod indivizibil din punct de vedere economic.

Comisia nu este convinsă că o investiție care beneficiază de ajutor și funcționează în paralel la aceeași locație de producție cu utilaje pentru producția pieselor matrițate care vor fi utilizate, de asemenea, în modelele de automobile respective, constituie sau nu un singur proiect de investiții împreună cu proiectul de investiții menționat.

B.   Piața relevantă a produsului și piața geografică relevantă [punctul 68 litera (a) din RAG]

În conformitate cu OAR, statele membre trebuie să demonstreze că beneficiarul unei măsuri de ajutor acordate pentru un proiect mare de investiții amplu nu reprezintă o cotă de piață mai mare de 25 % din piața relevantă a produsului și piața geografică relevantă, înainte de realizarea investiției și după investiție.

În SEE, cota de piață a beneficiarului pentru fiecare dintre segmentele de autovehicule A și B (conform clasificării POLK) depășește pragul de 25 %, atât în anul care precede investiția, cât și în anul următor realizării investiției. Cu toate acestea, Germania susține că piața relevantă a produsului ar trebui să fie segmentul combinat care înglobează segmentele de autovehicule A0 și B, în care cota de piață a beneficiarului se situează sub acest prag în cei doi ani relevanți.

În plus, Germania prezintă argumentul conform căruia piața geografică relevantă pentru sectorul automobilelor nu ar trebui să fie SEE (care este delimitarea geografică utilizată în mod normal, în conformitate cu OAR, pentru definirea piețelor geografice), ci ar trebui să fie definită fie la nivel mondial sau cel puțin ca o piață care cuprinde SEE și America de Nord pentru segmentul B și o piață care se cuprinde SEE și Europa din afara zonei SEE, pentru segmentul A.

Comisia își exprimă îndoiala că se poate accepta propunerea Germaniei privind definirea pieței relevante a produsului și a pieței geografice relevante. Pe baza argumentelor prezentate de Germania, Comisia nu are convingerea că piața relevantă a produsului poate fi definită ca un segment combinat care înglobează diferite segmente de autovehicule. De asemenea, Comisia nu are convingerea că autoturismele și vehiculele utilitare ușoare fac parte din aceeași piață a produsului.

În sfârșit, Comisia nu este convinsă că piața geografică relevantă pentru sectorul auto este mai extinsă decât piața SEE.

C.   Creșterea capacității [punctul 68 litera (b) din OAR]

În cazul proiectelor mari de investiții, statele membre trebuie să demonstreze, de asemenea, că respectiva capacitate creată de investiție nu depășește 5 % din mărimea pieței, măsurată prin consumul aparent în SEE în anul anterior investiției, în cazul în care piața în cauză este neperformantă, adică se află în declin absolut sau relativ. O piață este neperformantă în cazul în care rata anuală medie de creștere s-a situat sub rata medie anuală de creștere a PIB-ului SEE în cei 5 ani care au precedat demararea investiției.

Având în vedere că piața autovehiculelor din fiecare segment a fost neperformantă în cei 5 ani anteriori investiției, iar capacitatea tehnică brută creată de proiect depășește 5 % din piață, Comisia nu este convinsă că s-a respectat testul privind creșterea capacității, în conformitate cu punctul 68 litera (b).

URMĂTOAREA ETAPĂ

În cazul în care informațiile furnizate în cursul procedurii oficiale de investigare nu permit confirmarea faptului că pragurile prevăzute la punctul 68 din OAR sunt respectate, Comisia trebuie, de asemenea, să investigheze dacă ajutorul este necesar și proporțional pentru a crea un efect de stimulare a investiției și dacă beneficiile ajutorului compensează denaturarea concurenței și efectul asupra comerțului dintre statele membre. Această evaluare aprofundată va fi efectuată pe baza Comunicării Comisiei privind criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții (2).

În vederea acestei evaluări aprofundate, părțile interesate sunt invitate, în special, să ofere toate informațiile necesare pe baza cărora să se poată stabili efectul de stimulare din punct de vedere economic al ajutorului, și anume, dacă: 1. ajutorul oferă un stimulent pentru adoptarea unei decizii investiționale pozitive, întrucât o investiție care altminteri nu ar fi profitabilă pentru întreprindere în orice altă locație poate avea loc în regiunea asistată; sau 2. ajutorul oferă un stimulent pentru a se alege amplasarea în regiunea relevantă și nu în altă parte a investiției planificate, întrucât compensează dezavantajele și costurile nete legate de amplasarea în regiunea asistată.

TEXTUL SCRISORII

„Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben der deutschen Behörden zu der vorgenannten Beihilfemaßnahme entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union (nachstehend ‚AEUV‘) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit elektronischer Anmeldung, die am 27. Dezember 2010 bei der Kommission registriert wurde (SANI 5334), meldete Deutschland eine geplante Regionalbeihilfe im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien (3) zugunsten der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH für ein Investitionsvorhaben in Zwickau (Region Chemnitz, Sachsen) bei der Kommission an. |
| --- | --- |

1.

Mit elektronischer Anmeldung, die am 27. Dezember 2010 bei der Kommission registriert wurde (SANI 5334), meldete Deutschland eine geplante Regionalbeihilfe im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien (3) zugunsten der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH für ein Investitionsvorhaben in Zwickau (Region Chemnitz, Sachsen) bei der Kommission an.

| 2. | Mit den Schreiben vom 4. Februar (2011/011336) und 5. Mai 2011 (2011/044311) forderte die Kommission zusätzliche Informationen zu der angemeldeten Beihilfe an, die Deutschland in zwei Schreiben übermittelte, die am 11. April (2011/037541) bzw. 9. Juni 2011 (2011/060186) bei der Kommission registriert wurden. |
| --- | --- |

2.

Mit den Schreiben vom 4. Februar (2011/011336) und 5. Mai 2011 (2011/044311) forderte die Kommission zusätzliche Informationen zu der angemeldeten Beihilfe an, die Deutschland in zwei Schreiben übermittelte, die am 11. April (2011/037541) bzw. 9. Juni 2011 (2011/060186) bei der Kommission registriert wurden.

2.   BESCHREIBUNG DES VORHABENS UND DER BEIHILFEMASSNAHME

| 3. | Deutschland beabsichtigt, der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH zur Förderung der regionalen Entwicklung eine Regionalbeihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für eine grundlegende Änderung des Produktionsprozesses für Klein- und Mittelklassefahrzeuge zu gewähren. Die Investition soll am Standort Zwickau erfolgen, der im NUTS-II-Gebiet Chemnitz in Sachsen und somit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV liegt, für das ein Höchstsatz für Regionalbeihilfen an Großunternehmen von 30 % des Bruttosubventionsäquivalents (im Folgenden ‚BSÄ‘) gilt (4). |
| --- | --- |

3.

Deutschland beabsichtigt, der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH zur Förderung der regionalen Entwicklung eine Regionalbeihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für eine grundlegende Änderung des Produktionsprozesses für Klein- und Mittelklassefahrzeuge zu gewähren. Die Investition soll am Standort Zwickau erfolgen, der im NUTS-II-Gebiet Chemnitz in Sachsen und somit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV liegt, für das ein Höchstsatz für Regionalbeihilfen an Großunternehmen von 30 % des Bruttosubventionsäquivalents (im Folgenden ‚BSÄ‘) gilt (4).

2.1   Beihilfeempfänger

| 4. | Bei den Empfängern der Beihilfe handelt es sich um die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH (5), zwei Tochtergesellschaften des Volkswagen-Konzerns (im Folgenden ‚VW-Konzern‘), der seinen Sitz in Wolfsburg hat. |
| --- | --- |

4.

Bei den Empfängern der Beihilfe handelt es sich um die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH (5), zwei Tochtergesellschaften des Volkswagen-Konzerns (im Folgenden ‚VW-Konzern‘), der seinen Sitz in Wolfsburg hat.

| 5. | Der VW-Konzern produziert Fahrzeuge, die von Kleinwagen bis zu Luxuswagen und Nutzfahrzeugen reichen, und betreibt über 40 Werke in rund 20 Ländern in Europa, Amerika, Asien und Afrika. 2010 stellten die rund 400 000 Konzern-Beschäftigten über 7 Millionen Fahrzeuge her. |
| --- | --- |

5.

Der VW-Konzern produziert Fahrzeuge, die von Kleinwagen bis zu Luxuswagen und Nutzfahrzeugen reichen, und betreibt über 40 Werke in rund 20 Ländern in Europa, Amerika, Asien und Afrika. 2010 stellten die rund 400 000 Konzern-Beschäftigten über 7 Millionen Fahrzeuge her.

| 6. | Der VW-Konzern hat etwa [...] (6) Vereinbarungen über Produktions- oder Vertriebs-Jointventures geschlossen. Über mehr als 40 Marketing-/Geschäftsvereinbarungen wurde ein Teil des Verkaufs Dritten übertragen (Outsourcing). Die Aufsichtsräte des VW-Konzerns und der Porsche SE haben schließlich die Gründung eines integrierten Automobilkonzerns beschlossen (im Folgenden ‚VW-PO-Konzern‘). Deutschland bestätigt, dass die vorgelegten Angaben zum Marktanteil alle im Rahmen von Jointventures und Outsourcing hergestellten oder verkauften Fahrzeuge sowie alle ab 2009 von Porsche verkauften Fahrzeuge umfassen. |
| --- | --- |

6.

Der VW-Konzern hat etwa [...] (6) Vereinbarungen über Produktions- oder Vertriebs-Jointventures geschlossen. Über mehr als 40 Marketing-/Geschäftsvereinbarungen wurde ein Teil des Verkaufs Dritten übertragen (Outsourcing). Die Aufsichtsräte des VW-Konzerns und der Porsche SE haben schließlich die Gründung eines integrierten Automobilkonzerns beschlossen (im Folgenden ‚VW-PO-Konzern‘). Deutschland bestätigt, dass die vorgelegten Angaben zum Marktanteil alle im Rahmen von Jointventures und Outsourcing hergestellten oder verkauften Fahrzeuge sowie alle ab 2009 von Porsche verkauften Fahrzeuge umfassen.

| 7. | Die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau produziert Fahrzeuge der Mittelklasse, die nach der POLK-Segmentierung (7) den Segmenten A und B angehören (Golf [...] und Passat [...] Limousine), sowie Karosserien für die Fahrzeugtypen Bentley und Phaeton (beide Segment D nach POLK). Ferner unterhält sie in Zwickau ein Presswerk, das den Konzernverbund mit Pressteilen versorgt. 2010 beschäftigte die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau 6 426 Mitarbeiter. |
| --- | --- |

7.

Die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau produziert Fahrzeuge der Mittelklasse, die nach der POLK-Segmentierung (7) den Segmenten A und B angehören (Golf [...] und Passat [...] Limousine), sowie Karosserien für die Fahrzeugtypen Bentley und Phaeton (beide Segment D nach POLK). Ferner unterhält sie in Zwickau ein Presswerk, das den Konzernverbund mit Pressteilen versorgt. 2010 beschäftigte die Volkswagen Sachsen GmbH in Zwickau 6 426 Mitarbeiter.

2.2   Investitionsvorhaben

| 8. | Zweck des Investitionsvorhabens ist die Umstellung des Produktionsprozesses im Werk Zwickau für die Herstellung von Klein- und Mittelklassefahrzeugen (d. h. Fahrzeuge der Segmente A0, A und B nach POLK) im Werk Zwickau. Die derzeit im Zwickauer Werk produzierten Fahrzeuge der Segmente A und B werden bisher auf Basis der sogenannten Plattformstrategie gefertigt. Im Rahmen der Plattformstrategie ist es möglich, verschiedene Modelle desselben Fahrzeugsegmentes auf ein- und derselben Fertigungslinie zu produzieren, doch zu anderen Segmenten gehörende Fahrzeuge können nur auf anderen Fertigungslinien hergestellt werden. |
| --- | --- |

8.

Zweck des Investitionsvorhabens ist die Umstellung des Produktionsprozesses im Werk Zwickau für die Herstellung von Klein- und Mittelklassefahrzeugen (d. h. Fahrzeuge der Segmente A0, A und B nach POLK) im Werk Zwickau. Die derzeit im Zwickauer Werk produzierten Fahrzeuge der Segmente A und B werden bisher auf Basis der sogenannten Plattformstrategie gefertigt. Im Rahmen der Plattformstrategie ist es möglich, verschiedene Modelle desselben Fahrzeugsegmentes auf ein- und derselben Fertigungslinie zu produzieren, doch zu anderen Segmenten gehörende Fahrzeuge können nur auf anderen Fertigungslinien hergestellt werden.

| 9. | Der Beihilfeempfänger wird seine Produktion von der Plattformstrategie auf das Baukastensystem umstellen. Im Rahmen des Baukastensystems kann ein Hersteller Fahrzeugtypen verschiedener Segmente, z. B. der Segmente A0 und B, auf derselben Fertigungslinie produzieren. Das Baukastensystem beruht auf stärkerer Standardisierung als die Plattformstrategie, da der Hersteller Komponenten und Baukästen für Modelle unterschiedlicher Form und Größe einsetzen kann. Dadurch erhöht sich gegenüber der Plattform-Bauweise die Flexibilität im Produktionsprozess, was zu deutlichen Größenvorteilen bei der Produktentwicklung, in der Beschaffung sowie im Produktionsprozess führt. Im Baukastensystem können bei geringen Einrüstungen und daher niedrigen Kosten Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente innerhalb ein- und derselben Segmentgruppe produziert werden, so dass der Hersteller flexibler auf Marktentwicklungen reagieren kann. Bei den Mittelklassemodellen, die nach der Investition nach dem Baukastensystem gebaut werden sollen, handelt es sich um den Golf [...], den Golf [...] Variant (Segment A nach POLK) und den Passat [...] Variant (Segment B nach POLK). Kurzfristig plant der VW-Konzern nicht, Fahrzeuge des Segments A0 zu produzieren; er behält sich jedoch ausdrücklich das Recht vor, eine solche Produktion innerhalb von fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens aufzunehmen. |
| --- | --- |

9.

Der Beihilfeempfänger wird seine Produktion von der Plattformstrategie auf das Baukastensystem umstellen. Im Rahmen des Baukastensystems kann ein Hersteller Fahrzeugtypen verschiedener Segmente, z. B. der Segmente A0 und B, auf derselben Fertigungslinie produzieren. Das Baukastensystem beruht auf stärkerer Standardisierung als die Plattformstrategie, da der Hersteller Komponenten und Baukästen für Modelle unterschiedlicher Form und Größe einsetzen kann. Dadurch erhöht sich gegenüber der Plattform-Bauweise die Flexibilität im Produktionsprozess, was zu deutlichen Größenvorteilen bei der Produktentwicklung, in der Beschaffung sowie im Produktionsprozess führt. Im Baukastensystem können bei geringen Einrüstungen und daher niedrigen Kosten Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente innerhalb ein- und derselben Segmentgruppe produziert werden, so dass der Hersteller flexibler auf Marktentwicklungen reagieren kann. Bei den Mittelklassemodellen, die nach der Investition nach dem Baukastensystem gebaut werden sollen, handelt es sich um den Golf [...], den Golf [...] Variant (Segment A nach POLK) und den Passat [...] Variant (Segment B nach POLK). Kurzfristig plant der VW-Konzern nicht, Fahrzeuge des Segments A0 zu produzieren; er behält sich jedoch ausdrücklich das Recht vor, eine solche Produktion innerhalb von fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens aufzunehmen.

| 10. | Die Investition umfasst erstens Änderungen in den Bereichen Karosseriebau, Lackiererei und Montage sowie zweitens die Errichtung einer neuen Fertigungshalle am derzeitigen Standort. |
| --- | --- |

10.

Die Investition umfasst erstens Änderungen in den Bereichen Karosseriebau, Lackiererei und Montage sowie zweitens die Errichtung einer neuen Fertigungshalle am derzeitigen Standort.

| 11. | Der Beihilfeempfänger wird die bestehenden plattformbasierten Fertigungslinien schrittweise in neue Fertigungslinien nach dem Baukastensystem umwandeln. Die Produktion der neuen Fahrzeugtypen wird schrittweise die derzeitige Produktion ablösen. |
| --- | --- |

11.

Der Beihilfeempfänger wird die bestehenden plattformbasierten Fertigungslinien schrittweise in neue Fertigungslinien nach dem Baukastensystem umwandeln. Die Produktion der neuen Fahrzeugtypen wird schrittweise die derzeitige Produktion ablösen.

| 12. | Im Rahmen des Vorhabens erfolgen Investitionen in Grundstücke, Gebäude, Maschinen und Anlagen sowie immaterielle Aktiva. |
| --- | --- |

12.

Im Rahmen des Vorhabens erfolgen Investitionen in Grundstücke, Gebäude, Maschinen und Anlagen sowie immaterielle Aktiva.

| 13. | Die derzeitige Produktionskapazität des zum VW-Konzern gehörenden Werks in Zwickau beträgt [...] Fahrzeuge des Segments A pro Tag und maximal [...] Fahrzeuge des Segments B pro Tag. Insgesamt begrenzt wird die Kapazität durch die Maximalkapazität der Lackiererei von [...] Fahrzeugen pro Tag. Derzeit werden in dem Werk keine Fahrzeuge des Segments A0 produziert. |
| --- | --- |

13.

Die derzeitige Produktionskapazität des zum VW-Konzern gehörenden Werks in Zwickau beträgt [...] Fahrzeuge des Segments A pro Tag und maximal [...] Fahrzeuge des Segments B pro Tag. Insgesamt begrenzt wird die Kapazität durch die Maximalkapazität der Lackiererei von [...] Fahrzeugen pro Tag. Derzeit werden in dem Werk keine Fahrzeuge des Segments A0 produziert.

| 14. | Nach der Investition würde sich die technische Maximalkapazität des Werks auf [...] Fahrzeuge pro Tag, d. h. [...] Fahrzeuge pro Tag auf jeder der beiden Fertigungslinien, belaufen. Technisch könnten alle [...] hergestellten Fahrzeuge demselben Segment angehören (A0, A oder B). |
| --- | --- |

14.

Nach der Investition würde sich die technische Maximalkapazität des Werks auf [...] Fahrzeuge pro Tag, d. h. [...] Fahrzeuge pro Tag auf jeder der beiden Fertigungslinien, belaufen. Technisch könnten alle [...] hergestellten Fahrzeuge demselben Segment angehören (A0, A oder B).

| 15. | Der Beihilfeempfänger hat jedoch zugesagt, in den fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens pro Tag maximal [...] Fahrzeuge des Segments A0, [...] Fahrzeuge des Segments A bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B zu produzieren. (Diese Verpflichtungszusagen sind in nachstehender Tabelle I in runden Klammern angegeben.) |
| --- | --- |

15.

Der Beihilfeempfänger hat jedoch zugesagt, in den fünf Jahren nach Abschluss des Investitionsvorhabens pro Tag maximal [...] Fahrzeuge des Segments A0, [...] Fahrzeuge des Segments A bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B zu produzieren. (Diese Verpflichtungszusagen sind in nachstehender Tabelle I in runden Klammern angegeben.)

| 16. | Auf der Grundlage der in Erwägungsgrund (14) dargestellten Höchstkapazitäten beläuft sich die Nettokapazitätserhöhung pro Tag und Segment — mit Blick auf die technisch mögliche Maximalkapazität — auf [...] Fahrzeuge des Segments A0 (d. h. von bisher 0 auf zukünftig [...]), [...] Fahrzeuge des Segments A (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]) bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]).

  Tabelle I


  Kapazitätserhöhungen









  Kapazität vor der Investition | Kapazität 2015 | Erhöhung |
| --- | --- | --- | --- |
| A0 | [...] | [...]/Tag — [...]/Jahr (8)

  ([...]/Tag — [...]/Jahr) | [...]/Tag — [...]/Jahr
  ([...]/Tag — [...]/Jahr) |
| A | [...] ([...]/Jahr) | [...] — [...]/Jahr | [...] — [...]/Jahr |
| B | [...] ([...]/Jahr) | [...] ([...]/Jahr) ([...]/Tag — [...]/Jahr) | [...] ([...]) ([...]/Tag — [...]/Jahr) |

16.

Auf der Grundlage der in Erwägungsgrund (14) dargestellten Höchstkapazitäten beläuft sich die Nettokapazitätserhöhung pro Tag und Segment — mit Blick auf die technisch mögliche Maximalkapazität — auf [...] Fahrzeuge des Segments A0 (d. h. von bisher 0 auf zukünftig [...]), [...] Fahrzeuge des Segments A (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]) bzw. [...] Fahrzeuge des Segments B (d. h. von bisher [...] auf zukünftig [...]).

Tabelle I

Kapazitätserhöhungen

Kapazität vor der Investition

Kapazität 2015

Erhöhung

A0

[...]

[...]/Tag — [...]/Jahr (8)

([...]/Tag — [...]/Jahr)

[...]/Tag — [...]/Jahr

([...]/Tag — [...]/Jahr)

A

[...] ([...]/Jahr)

[...] — [...]/Jahr

[...] — [...]/Jahr

B

[...] ([...]/Jahr)

[...] ([...]/Jahr) ([...]/Tag — [...]/Jahr)

[...] ([...]) ([...]/Tag — [...]/Jahr)

| 17. | Mit dem Gesamtinvestitionsvorhaben wurde im Dezember 2009 begonnen und es soll im Mai 2014 abgeschlossen werden. Die volle Produktionskapazität im Rahmen des Vorhabens soll Ende 2014 erreicht sein. |
| --- | --- |

17.

Mit dem Gesamtinvestitionsvorhaben wurde im Dezember 2009 begonnen und es soll im Mai 2014 abgeschlossen werden. Die volle Produktionskapazität im Rahmen des Vorhabens soll Ende 2014 erreicht sein.

| 18. | Der Beihilfeempfänger hat am 14. Dezember 2009 einen Direktzuschuss beantragt. Die Sächsische Aufbaubank bestätigte mit Schreiben vom 18. Dezember 2009, dass der Begünstigte grundsätzlich berechtigt sein werde, einen Direktzuschuss als Anreiz für die Umsetzung des Investitionsvorhabens zu erhalten. Die Investitionszulage wird — im vorliegenden Fall vorbehaltlich der Genehmigung durch die Kommission — im Rahmen einer steuerlichen Maßnahme gewährt, der zufolge ein gesetzlicher Anspruch auf Förderung nach objektiven Kriterien und ohne weiteren Ermessensspielraum des Mitgliedstaats besteht. Der Beihilfeempfänger musste die Investitionszulage daher nicht vor Beginn der Arbeiten beantragen. |
| --- | --- |

18.

Der Beihilfeempfänger hat am 14. Dezember 2009 einen Direktzuschuss beantragt. Die Sächsische Aufbaubank bestätigte mit Schreiben vom 18. Dezember 2009, dass der Begünstigte grundsätzlich berechtigt sein werde, einen Direktzuschuss als Anreiz für die Umsetzung des Investitionsvorhabens zu erhalten. Die Investitionszulage wird — im vorliegenden Fall vorbehaltlich der Genehmigung durch die Kommission — im Rahmen einer steuerlichen Maßnahme gewährt, der zufolge ein gesetzlicher Anspruch auf Förderung nach objektiven Kriterien und ohne weiteren Ermessensspielraum des Mitgliedstaats besteht. Der Beihilfeempfänger musste die Investitionszulage daher nicht vor Beginn der Arbeiten beantragen.

2.3   Kosten des Investitionsvorhabens

| 19. | Die förderfähigen Gesamtkosten des Vorhabens belaufen sich nominal auf 734,96 Mio. EUR. Der Gegenwartswert (9) beträgt 697 686 281 EUR. Tabelle II zeigt, wie sich die förderfähigen Gesamtkosten auf die einzelnen Jahre und Kategorien verteilen.

  Tabelle II


  Förderfähige Investitionskosten (nominal in Mio. EUR) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gebäude | | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Außen-anlagen | | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Maschinen/Anlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Immaterielle Aktiva | | [...] | [...] | [...] | [...] | | [...] |
| Insgesamt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | 734,96 |

19.

Die förderfähigen Gesamtkosten des Vorhabens belaufen sich nominal auf 734,96 Mio. EUR. Der Gegenwartswert (9) beträgt 697 686 281 EUR. Tabelle II zeigt, wie sich die förderfähigen Gesamtkosten auf die einzelnen Jahre und Kategorien verteilen.

Tabelle II

Förderfähige Investitionskosten (nominal in Mio. EUR)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Total

Gebäude

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Außen-anlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maschinen/Anlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Immaterielle Aktiva

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Insgesamt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

734,96

| 20. | Deutschland bestätigt, dass für gebrauchte oder vorhandene Ausrüstung keine Beihilfen beantragt werden und solche Ausrüstung nicht in den förderfähigen Kosten des Vorhabens enthalten ist. Deutschland hat bestätigt, dass immaterielle Aktiva von Dritten zu Marktpreisen erworben werden. |
| --- | --- |

20.

Deutschland bestätigt, dass für gebrauchte oder vorhandene Ausrüstung keine Beihilfen beantragt werden und solche Ausrüstung nicht in den förderfähigen Kosten des Vorhabens enthalten ist. Deutschland hat bestätigt, dass immaterielle Aktiva von Dritten zu Marktpreisen erworben werden.

| 21. | Außerdem werden der Direktzuschuss und die Steuervergünstigung unter der Voraussetzung gewährt, dass der Beihilfeempfänger die Investition in dem Fördergebiet nach Abschluss des Investitionsvorhabens mindestens fünf Jahre lang aufrechterhält. |
| --- | --- |

21.

Außerdem werden der Direktzuschuss und die Steuervergünstigung unter der Voraussetzung gewährt, dass der Beihilfeempfänger die Investition in dem Fördergebiet nach Abschluss des Investitionsvorhabens mindestens fünf Jahre lang aufrechterhält.

2.4   Finanzierung des Investitionsvorhabens

| 22. | Deutschland bestätigt, dass der Eigenbeitrag des Beihilfeempfängers 25 % der förderfähigen Kosten übersteigt und frei von öffentlicher Förderung jeder Art ist. |
| --- | --- |

22.

Deutschland bestätigt, dass der Eigenbeitrag des Beihilfeempfängers 25 % der förderfähigen Kosten übersteigt und frei von öffentlicher Förderung jeder Art ist.

2.5   Obergrenze für Regionalbeihilfen

| 23. | Zwickau liegt in der Region Chemnitz im Freistaat Sachsen und damit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV, für das bei Regionalbeihilfen für Großunternehmen ein Höchstsatz von 30 % des BSÄ gilt (10). |
| --- | --- |

23.

Zwickau liegt in der Region Chemnitz im Freistaat Sachsen und damit in einem Fördergebiet nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe a AEUV, für das bei Regionalbeihilfen für Großunternehmen ein Höchstsatz von 30 % des BSÄ gilt (10).

2.6   Rechtsgrundlage

| 24. | Rechtsgrundlagen für die Regelung in Deutschland sind






  a) | für die Investitionszulage das Investitionszulagengesetz 2007 sowie das Investitionszulagengesetz 2010 (11) und |
| --- | --- | --- |

24.

Rechtsgrundlagen für die Regelung in Deutschland sind

a)

für die Investitionszulage das Investitionszulagengesetz 2007 sowie das Investitionszulagengesetz 2010 (11) und

| b) | für den Direktzuschuss der 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (GA) für den Zeitraum 2007-2013 (12). |
| --- | --- |

b)

für den Direktzuschuss der 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (GA) für den Zeitraum 2007-2013 (12).

2.7   Beihilfebetrag

| 25. | Die Beihilfe in nominaler Höhe von 94 730 000 EUR (Nettogegenwartswert 83 470 000 EUR) wird dem VW-Konzern zwischen 2011 und 2016 ausgezahlt. Wie sich der Betrag auf den Direktzuschuss und die Investitionszulage verteilt, ist jedoch nicht bekannt. |
| --- | --- |

25.

Die Beihilfe in nominaler Höhe von 94 730 000 EUR (Nettogegenwartswert 83 470 000 EUR) wird dem VW-Konzern zwischen 2011 und 2016 ausgezahlt. Wie sich der Betrag auf den Direktzuschuss und die Investitionszulage verteilt, ist jedoch nicht bekannt.

| 26. | Deutschland bestätigt, dass weder der Gegenwartswert des genehmigten Beihilfehöchstbetrags noch die genehmigte Beihilfeintensität (Gegenwartswert) überschritten würden, falls die förderfähigen Kosten vom geschätzten Betrag abweichen sollten. |
| --- | --- |

26.

Deutschland bestätigt, dass weder der Gegenwartswert des genehmigten Beihilfehöchstbetrags noch die genehmigte Beihilfeintensität (Gegenwartswert) überschritten würden, falls die förderfähigen Kosten vom geschätzten Betrag abweichen sollten.

| 27. | Ferner bestätigt Deutschland, dass die Beihilfe für das Vorhaben nicht mit Beihilfen aus anderen lokalen, regionalen, nationalen oder EU-Quellen zur Deckung derselben förderfähigen Kosten kumuliert wird. |
| --- | --- |

27.

Ferner bestätigt Deutschland, dass die Beihilfe für das Vorhaben nicht mit Beihilfen aus anderen lokalen, regionalen, nationalen oder EU-Quellen zur Deckung derselben förderfähigen Kosten kumuliert wird.

2.8   Beitrag zur regionalen Entwicklung

| 28. | Nach Angaben Deutschlands sichert das Investitionsvorhaben die Arbeitsplätze von etwa 5 300 Beschäftigten in der Produktion von Fahrzeugen der Segmente A und B. |
| --- | --- |

28.

Nach Angaben Deutschlands sichert das Investitionsvorhaben die Arbeitsplätze von etwa 5 300 Beschäftigten in der Produktion von Fahrzeugen der Segmente A und B.

2.9   Allgemeine Bestimmungen

| 29. | Deutschland hat gegenüber der Kommission zugesagt,






  — | innerhalb von zwei Monaten nach Gewährung der Beihilfe eine Kopie der einschlägigen Rechtstexte für die in Rede stehende Maßnahme vorzulegen, |
| --- | --- | --- |

29.

Deutschland hat gegenüber der Kommission zugesagt,

—

innerhalb von zwei Monaten nach Gewährung der Beihilfe eine Kopie der einschlägigen Rechtstexte für die in Rede stehende Maßnahme vorzulegen,

| — | nach Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission alle fünf Jahre einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den ausgezahlten Beihilfebeträgen, zur Durchführung des Zuwendungsbescheids und zu anderen Investitionsprojekten am gleichen Standort/im gleichen Werk) zu übermitteln sowie |
| --- | --- |

—

nach Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission alle fünf Jahre einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den ausgezahlten Beihilfebeträgen, zur Durchführung des Zuwendungsbescheids und zu anderen Investitionsprojekten am gleichen Standort/im gleichen Werk) zu übermitteln sowie

| — | innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche nach dem angemeldeten Finanzierungsplan einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen. |
| --- | --- |

—

innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche nach dem angemeldeten Finanzierungsplan einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen.

3.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG UND VEREINBARKEIT MIT DEM BINNENMARKT

3.1   Vorliegen einer Beihilfe

| 30. | Die finanzielle Unterstützung für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH wird in Form eines Direktzuschusses des Freistaats Sachsen und einer Investitionszulage der Bundesrepublik gewährt und erfolgt somit aus staatlichen Mitteln. Daher handelt es sich um eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV. |
| --- | --- |

30.

Die finanzielle Unterstützung für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH wird in Form eines Direktzuschusses des Freistaats Sachsen und einer Investitionszulage der Bundesrepublik gewährt und erfolgt somit aus staatlichen Mitteln. Daher handelt es sich um eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV.

| 31. | Die Beihilfe wird zwei Tochtergesellschaften des VW-Konzerns gewährt und ist folglich selektiv. |
| --- | --- |

31.

Die Beihilfe wird zwei Tochtergesellschaften des VW-Konzerns gewährt und ist folglich selektiv.

| 32. | Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH befreit diese Gesellschaften von Kosten, die sie normalerweise selbst zu tragen gehabt hätten. Daher entsteht den Gesellschaften ein wirtschaftlicher Vorteil gegenüber ihren Wettbewerbern. |
| --- | --- |

32.

Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH befreit diese Gesellschaften von Kosten, die sie normalerweise selbst zu tragen gehabt hätten. Daher entsteht den Gesellschaften ein wirtschaftlicher Vorteil gegenüber ihren Wettbewerbern.

| 33. | Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage wird für eine Investition gewährt, die zur Herstellung von Fahrzeugen führt. Da Fahrzeuge in großem Umfang zwischen den Mitgliedstaaten gehandelt werden, dürfte die Förderung den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. |
| --- | --- |

33.

Die finanzielle Unterstützung in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage wird für eine Investition gewährt, die zur Herstellung von Fahrzeugen führt. Da Fahrzeuge in großem Umfang zwischen den Mitgliedstaaten gehandelt werden, dürfte die Förderung den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.

| 34. | Die Begünstigung der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sowie der Produktion der Volkswagen Sachsen GmbH durch die Beihilfe bedeutet, dass der Wettbewerb verfälscht wird oder eine Wettbewerbsverfälschung droht. |
| --- | --- |

34.

Die Begünstigung der Volkswagen Sachsen GmbH und der Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sowie der Produktion der Volkswagen Sachsen GmbH durch die Beihilfe bedeutet, dass der Wettbewerb verfälscht wird oder eine Wettbewerbsverfälschung droht.

| 35. | Daher stellt die Beihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH nach Auffassung der Kommission eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar. |
| --- | --- |

35.

Daher stellt die Beihilfe in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage für die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH nach Auffassung der Kommission eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar.

3.2   Rechtmäßigkeit der Beihilfe

| 36. | Deutschland hat die Beihilfemaßnahme vor ihrer Durchführung angemeldet und ist damit seiner Verpflichtung nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV sowie der Verpflichtung zur Einzelanmeldung nach Artikel 7 Buchstabe e der Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen und nach Artikel 6 Absatz 2 der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung (im Folgenden ‚AGVO‘) nachgekommen. |
| --- | --- |

36.

Deutschland hat die Beihilfemaßnahme vor ihrer Durchführung angemeldet und ist damit seiner Verpflichtung nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV sowie der Verpflichtung zur Einzelanmeldung nach Artikel 7 Buchstabe e der Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen und nach Artikel 6 Absatz 2 der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung (im Folgenden ‚AGVO‘) nachgekommen.

3.3   Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Binnenmarkt

| 37. | Bei der Maßnahme handelt es sich um eine regionale Investitionsbeihilfe, so dass sie von der Kommission auf der Grundlage der Regionalbeihilfeleitlinien geprüft wurde. Die Maßnahme wurde als Beihilfe, die die in den Punkten 64 und 67 der Regionalbeihilfeleitlinien festgelegten Schwellenwerte übersteigt, angemeldet. Daher berücksichtigte die Kommission die Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien, insbesondere in Abschnitt 4.3 (große Investitionsvorhaben). |
| --- | --- |

37.

Bei der Maßnahme handelt es sich um eine regionale Investitionsbeihilfe, so dass sie von der Kommission auf der Grundlage der Regionalbeihilfeleitlinien geprüft wurde. Die Maßnahme wurde als Beihilfe, die die in den Punkten 64 und 67 der Regionalbeihilfeleitlinien festgelegten Schwellenwerte übersteigt, angemeldet. Daher berücksichtigte die Kommission die Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien, insbesondere in Abschnitt 4.3 (große Investitionsvorhaben).

3.3.1   Einhaltung der allgemeinen Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien

| 38. | Es gibt keine Hinweise darauf, dass der VW-Konzern insgesamt oder die Volkswagen Sachsen GmbH oder die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH im Besonderen sich in finanziellen Schwierigkeiten befinden würden, da die in den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (13) festgelegten Voraussetzungen nicht erfüllt sind. Folglich kommen die Beihilfeempfänger für eine Regionalbeihilfe in Betracht. |
| --- | --- |

38.

Es gibt keine Hinweise darauf, dass der VW-Konzern insgesamt oder die Volkswagen Sachsen GmbH oder die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH im Besonderen sich in finanziellen Schwierigkeiten befinden würden, da die in den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (13) festgelegten Voraussetzungen nicht erfüllt sind. Folglich kommen die Beihilfeempfänger für eine Regionalbeihilfe in Betracht.

| 39. | Die Beihilfe wird in Anwendung von Beihilferegelungen gewährt, die unter die Gruppenfreistellungsverordnung fallen und die Standardkriterien der Regionalbeihilfeleitlinien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllen. |
| --- | --- |

39.

Die Beihilfe wird in Anwendung von Beihilferegelungen gewährt, die unter die Gruppenfreistellungsverordnung fallen und die Standardkriterien der Regionalbeihilfeleitlinien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllen.

| 40. | So stellt das Vorhaben eine grundlegende Umstellung des Gesamtproduktionsverfahrens einer bestehenden Betriebsstätte und damit eine Erstinvestition im Sinne von Punkt 34 der Regionalbeihilfeleitlinien dar. Durch stärkere Standardisierung erlaubt es das Baukastensystem dem Beihilfeempfänger, auf ein- und derselben Fertigungslinie Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente herzustellen, was die Flexibilität gegenüber der Plattformstrategie deutlich erhöht. |
| --- | --- |

40.

So stellt das Vorhaben eine grundlegende Umstellung des Gesamtproduktionsverfahrens einer bestehenden Betriebsstätte und damit eine Erstinvestition im Sinne von Punkt 34 der Regionalbeihilfeleitlinien dar. Durch stärkere Standardisierung erlaubt es das Baukastensystem dem Beihilfeempfänger, auf ein- und derselben Fertigungslinie Fahrzeuge unterschiedlicher Segmente herzustellen, was die Flexibilität gegenüber der Plattformstrategie deutlich erhöht.

| 41. | Die beihilfefähigen Investitionskosten (siehe Tabelle II) wurden im Einklang mit den Regionalbeihilfeleitlinien bestimmt, und die Kumulierungsregeln sind eingehalten worden. |
| --- | --- |

41.

Die beihilfefähigen Investitionskosten (siehe Tabelle II) wurden im Einklang mit den Regionalbeihilfeleitlinien bestimmt, und die Kumulierungsregeln sind eingehalten worden.

| 42. | Die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sind ferner verpflichtet, die Investition in der Region mindestens fünf Jahre nach Abschluss des Vorhabens aufrechtzuerhalten. Der Beihilfeempfänger leistet außerdem einen von öffentlicher Förderung freien Eigenbeitrag in Höhe von mindestens 25 %. |
| --- | --- |

42.

Die Volkswagen Sachsen GmbH und die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH sind ferner verpflichtet, die Investition in der Region mindestens fünf Jahre nach Abschluss des Vorhabens aufrechtzuerhalten. Der Beihilfeempfänger leistet außerdem einen von öffentlicher Förderung freien Eigenbeitrag in Höhe von mindestens 25 %.

| 43. | Da die Beihilfe im Rahmen von Regionalbeihilferegelungen gewährt wird, kommt Punkt 10 der Regionalbeihilfeleitlinien, nach dem bei der beihilferechtlichen Würdigung weitere Elemente zu berücksichtigen sind, nach dem derzeitigen Verfahrensstand nicht zur Anwendung. |
| --- | --- |

43.

Da die Beihilfe im Rahmen von Regionalbeihilferegelungen gewährt wird, kommt Punkt 10 der Regionalbeihilfeleitlinien, nach dem bei der beihilferechtlichen Würdigung weitere Elemente zu berücksichtigen sind, nach dem derzeitigen Verfahrensstand nicht zur Anwendung.

| 44. | Die Kommission ist beim derzeitigen Verfahrensstand daher der Auffassung, dass die Standardkriterien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllt sind. |
| --- | --- |

44.

Die Kommission ist beim derzeitigen Verfahrensstand daher der Auffassung, dass die Standardkriterien für die Vereinbarkeit mit dem Binnenmarkt erfüllt sind.

3.3.2   Vereinbarkeit mit den Bestimmungen über Beihilfen für große Investitionsvorhaben

3.3.2.1   Einzelinvestition (Punkt 60 der Regionalbeihilfeleitlinien)

| 45. | Die Regionalbeihilfeleitlinien sollen verhindern, dass ein Mitgliedstaat eine große Einzelinvestition künstlich in kleinere Teilinvestitionen untergliedert, um die Vorschriften für Investitionsbeihilfen für große Investitionsvorhaben zu umgehen. Nach Punkt 60 der Regionalbeihilfeleitlinien stellen solche Teilvorhaben eine Einzelinvestition dar, wenn sie in einem Zeitraum von drei Jahren durchgeführt werden und festes Vermögen betreffen, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet. Bei der Beurteilung der wirtschaftlichen Unteilbarkeit berücksichtigt die Kommission technische, funktionelle und strategische Verbindungen zwischen den Teilvorhaben sowie ihre räumliche Nähe zueinander. |
| --- | --- |

45.

Die Regionalbeihilfeleitlinien sollen verhindern, dass ein Mitgliedstaat eine große Einzelinvestition künstlich in kleinere Teilinvestitionen untergliedert, um die Vorschriften für Investitionsbeihilfen für große Investitionsvorhaben zu umgehen. Nach Punkt 60 der Regionalbeihilfeleitlinien stellen solche Teilvorhaben eine Einzelinvestition dar, wenn sie in einem Zeitraum von drei Jahren durchgeführt werden und festes Vermögen betreffen, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet. Bei der Beurteilung der wirtschaftlichen Unteilbarkeit berücksichtigt die Kommission technische, funktionelle und strategische Verbindungen zwischen den Teilvorhaben sowie ihre räumliche Nähe zueinander.

| 46. | Innerhalb des Zeitraums von drei Jahren erhielt der VW-Konzern bereits eine regionale Investitionsbeihilfe für eine Investition in Höhe von [...] Mio. EUR in das Presswerk am Standort Zwickau, die 2010 begonnen wurde und deren Abschluss für 2013 erwartet wird (14). Da die erste und die in Rede stehende Investition parallel und in großer räumlicher Nähe erfolgen, ist zu prüfen, ob sie als Einzelinvestition anzusehen sind. |
| --- | --- |

46.

Innerhalb des Zeitraums von drei Jahren erhielt der VW-Konzern bereits eine regionale Investitionsbeihilfe für eine Investition in Höhe von [...] Mio. EUR in das Presswerk am Standort Zwickau, die 2010 begonnen wurde und deren Abschluss für 2013 erwartet wird (14). Da die erste und die in Rede stehende Investition parallel und in großer räumlicher Nähe erfolgen, ist zu prüfen, ob sie als Einzelinvestition anzusehen sind.

| 47. | Deutschland hat der Kommission mitgeteilt, dass 2015 insgesamt [...] % der im Zwickauer Werk produzierten Pressteile für den Golf [...] Variant, [...] % für den Golf [...] und [...] % für den Passat [...] Variant bestimmt sein werden. Deutschland bestätigt, dass sich kein Teil der förderfähigen Kosten im Rahmen des in Rede stehenden Vorhabens auf das Presswerk bezieht, weist jedoch darauf hin, dass [...] Mio. EUR der förderfähigen Gesamtkosten von [...] Mio. EUR in das Presswerk für Investitionen in Maschinen zur Herstellung von Pressteilen für die drei genannten Fahrzeugtypen fließen werden. |
| --- | --- |

47.

Deutschland hat der Kommission mitgeteilt, dass 2015 insgesamt [...] % der im Zwickauer Werk produzierten Pressteile für den Golf [...] Variant, [...] % für den Golf [...] und [...] % für den Passat [...] Variant bestimmt sein werden. Deutschland bestätigt, dass sich kein Teil der förderfähigen Kosten im Rahmen des in Rede stehenden Vorhabens auf das Presswerk bezieht, weist jedoch darauf hin, dass [...] Mio. EUR der förderfähigen Gesamtkosten von [...] Mio. EUR in das Presswerk für Investitionen in Maschinen zur Herstellung von Pressteilen für die drei genannten Fahrzeugtypen fließen werden.

| 48. | Auf Grundlage dieser Informationen kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht zweifelsfrei ausschließen, dass technische, funktionelle und/oder strategische Verbindungen zwischen der Investition in das Presswerk und dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben bestehen. Sie wird sich daher im Rahmen eines förmlichen Prüfverfahrens näher mit dieser Frage beschäftigen. |
| --- | --- |

48.

Auf Grundlage dieser Informationen kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht zweifelsfrei ausschließen, dass technische, funktionelle und/oder strategische Verbindungen zwischen der Investition in das Presswerk und dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben bestehen. Sie wird sich daher im Rahmen eines förmlichen Prüfverfahrens näher mit dieser Frage beschäftigen.

3.3.2.2   Beihilfeintensität (Punkt 67 der Regionalbeihilfeleitlinien)

| 49. | Die vorgesehenen förderfähigen Gesamtkosten (Gegenwartswert) für das Vorhaben belaufen sich nominal auf insgesamt 734 960 000 EUR und abgezinst auf den Zeitpunkt der Anmeldung auf 697 749 981 EUR. Nach dem in Punkt 67 der Regionalbeihilfeleitlinien beschriebenen Herabsetzungsverfahren ergibt sich daraus für das Vorhaben eine zulässige Beihilfehöchstintensität von 11,96 % (BSÄ) (d. h. 83 470 498 EUR). |
| --- | --- |

49.

Die vorgesehenen förderfähigen Gesamtkosten (Gegenwartswert) für das Vorhaben belaufen sich nominal auf insgesamt 734 960 000 EUR und abgezinst auf den Zeitpunkt der Anmeldung auf 697 749 981 EUR. Nach dem in Punkt 67 der Regionalbeihilfeleitlinien beschriebenen Herabsetzungsverfahren ergibt sich daraus für das Vorhaben eine zulässige Beihilfehöchstintensität von 11,96 % (BSÄ) (d. h. 83 470 498 EUR).

| 50. | Da die Intensität der geplanten Beihilfe (83 470 000 EUR, d. h. ein BSÄ von etwa 11,96 %) die zulässige Beihilfehöchstintensität nicht übersteigt, steht die für das Vorhaben geplante Beihilfeintensität mit den Regionalbeihilfeleitlinien in Einklang. (Diese Berechnung müsste allerdings angepasst werden, wenn das förmliche Prüfverfahren ergibt, dass dieses Vorhaben zusammen mit der Investition in das Presswerk eine Einzelinvestition bildet (siehe Erwägungsgründe 45 bis 48)). |
| --- | --- |

50.

Da die Intensität der geplanten Beihilfe (83 470 000 EUR, d. h. ein BSÄ von etwa 11,96 %) die zulässige Beihilfehöchstintensität nicht übersteigt, steht die für das Vorhaben geplante Beihilfeintensität mit den Regionalbeihilfeleitlinien in Einklang. (Diese Berechnung müsste allerdings angepasst werden, wenn das förmliche Prüfverfahren ergibt, dass dieses Vorhaben zusammen mit der Investition in das Presswerk eine Einzelinvestition bildet (siehe Erwägungsgründe 45 bis 48)).

3.3.2.3   Anwendung der Filter für die eingehende Prüfung nach Punkt 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien

| 51. | Die Genehmigung einer Regionalbeihilfe für große Investitionsvorhaben, die nach vorläufiger Prüfung unter Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien fallen, richtet sich nach dem Marktanteil des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition, nach der durch das Investitionsvorhaben geschaffenen Kapazität und danach, ob es sich um einen Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung handelt. Um die entsprechenden Überprüfungen nach Punkt 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien vornehmen zu können, muss die Kommission zunächst den sachlich und den räumlich relevanten Markt abgrenzen. |
| --- | --- |

51.

Die Genehmigung einer Regionalbeihilfe für große Investitionsvorhaben, die nach vorläufiger Prüfung unter Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien fallen, richtet sich nach dem Marktanteil des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition, nach der durch das Investitionsvorhaben geschaffenen Kapazität und danach, ob es sich um einen Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung handelt. Um die entsprechenden Überprüfungen nach Punkt 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien vornehmen zu können, muss die Kommission zunächst den sachlich und den räumlich relevanten Markt abgrenzen.

Betroffenes Produkt

| 52. | Im Zuge der Investition wird die Volkswagen Sachsen GmbH als von der Beihilfe betroffene Produkte Pkw der Segmente A und B (und möglicherweise später auch des Segments A0) nach POLK produzieren. Fahrzeuge anderer Segmente bzw. andere Produkte können auf den durch die Beihilfe geförderten Fertigungslinien nicht hergestellt werden. |
| --- | --- |

52.

Im Zuge der Investition wird die Volkswagen Sachsen GmbH als von der Beihilfe betroffene Produkte Pkw der Segmente A und B (und möglicherweise später auch des Segments A0) nach POLK produzieren. Fahrzeuge anderer Segmente bzw. andere Produkte können auf den durch die Beihilfe geförderten Fertigungslinien nicht hergestellt werden.

Sachlich relevanter Markt

| 53. | Nach Punkt 69 der Regionalbeihilfeleitlinien umfasst der sachlich relevante Markt das betreffende Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden. |
| --- | --- |

53.

Nach Punkt 69 der Regionalbeihilfeleitlinien umfasst der sachlich relevante Markt das betreffende Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden.

| 54. | Die Kommission hat in ihren Kartellbeschlüssen anerkannt, dass der Automobilmarkt zwar herkömmlicherweise anhand einer Reihe objektiver Kriterien wie Hubraum oder Fahrzeuglänge segmentiert worden ist, die Grenzen zwischen den einzelnen Segmenten aufgrund anderer Faktoren allerdings verschwimmen. Deshalb wurde bisher in Kartellbeschlüssen die Frage offengelassen, ob für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung das Pkw-Segment als ein Produktmarkt betrachtet oder dieser weiter unterteilt werden sollte. |
| --- | --- |

54.

Die Kommission hat in ihren Kartellbeschlüssen anerkannt, dass der Automobilmarkt zwar herkömmlicherweise anhand einer Reihe objektiver Kriterien wie Hubraum oder Fahrzeuglänge segmentiert worden ist, die Grenzen zwischen den einzelnen Segmenten aufgrund anderer Faktoren allerdings verschwimmen. Deshalb wurde bisher in Kartellbeschlüssen die Frage offengelassen, ob für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung das Pkw-Segment als ein Produktmarkt betrachtet oder dieser weiter unterteilt werden sollte.

| 55. | Die Kommission hält außerdem fest, dass PRODCOM-Codes (15) für eine weitere Segmentierung nicht von Bedeutung sind, da es zu viele Überschneidungen gibt und diese Klassifizierung in der Branche in der Regel nicht für die Markbewertungen herangezogen wird. Zudem könnten im Prinzip auch noch andere Klassifizierungen, die anderen Zwecken dienen, in Betracht gezogen werden, z. B. jene, die die Vereinigung europäischer Autohersteller ACEA (Association des Constructeurs Européens d’Automobiles) verwendet. |
| --- | --- |

55.

Die Kommission hält außerdem fest, dass PRODCOM-Codes (15) für eine weitere Segmentierung nicht von Bedeutung sind, da es zu viele Überschneidungen gibt und diese Klassifizierung in der Branche in der Regel nicht für die Markbewertungen herangezogen wird. Zudem könnten im Prinzip auch noch andere Klassifizierungen, die anderen Zwecken dienen, in Betracht gezogen werden, z. B. jene, die die Vereinigung europäischer Autohersteller ACEA (Association des Constructeurs Européens d’Automobiles) verwendet.

| 56. | Es gibt verschiedene Dienstleister, die den Automobilmarkt analysieren. Führend in diesem Bereich sind u. a. die Beratungsunternehmen ISH Global Insight und POLK. Mitgliedstaaten und Beihilfeempfänger übermitteln in der Regel ihre Angaben entsprechend einer von diesen Beratungsunternehmen vorgenommenen Segmentierung. ISH schlägt eine kleinteilige Segmentierung des Pkw-Markts vor (27 Segmente), während POLK den Automobilmarkt anhand von 8 Segmenten (A000, A00, A0, A, B, C, D und E) differenziert, wobei das Segment A000 für Kleinwagen für den Stadtverkehr und das Segment E für Luxuswagen der obersten Preisklasse steht. Von Segment A000 bis Segment E steigen Durchschnittspreis, Größe und durchschnittliche Motorisierung der Pkw kontinuierlich an. |
| --- | --- |

56.

Es gibt verschiedene Dienstleister, die den Automobilmarkt analysieren. Führend in diesem Bereich sind u. a. die Beratungsunternehmen ISH Global Insight und POLK. Mitgliedstaaten und Beihilfeempfänger übermitteln in der Regel ihre Angaben entsprechend einer von diesen Beratungsunternehmen vorgenommenen Segmentierung. ISH schlägt eine kleinteilige Segmentierung des Pkw-Markts vor (27 Segmente), während POLK den Automobilmarkt anhand von 8 Segmenten (A000, A00, A0, A, B, C, D und E) differenziert, wobei das Segment A000 für Kleinwagen für den Stadtverkehr und das Segment E für Luxuswagen der obersten Preisklasse steht. Von Segment A000 bis Segment E steigen Durchschnittspreis, Größe und durchschnittliche Motorisierung der Pkw kontinuierlich an.

| 57. | Deutschland hat in der Anmeldung die POLK-Segmentierung verwendet, da der VW-Konzern seine gesamte langfristige Geschäftsplanung sowie seine Analysen darauf stützt. Beim derzeitigen Sachstandist die Kommission der Auffassung, dass die Marktsegmentierung von POLK geeignet und ausreichend detailliert ist, so dass sie diese für die Würdigung des in Rede stehenden Vorhabens anwendet. |
| --- | --- |

57.

Deutschland hat in der Anmeldung die POLK-Segmentierung verwendet, da der VW-Konzern seine gesamte langfristige Geschäftsplanung sowie seine Analysen darauf stützt. Beim derzeitigen Sachstandist die Kommission der Auffassung, dass die Marktsegmentierung von POLK geeignet und ausreichend detailliert ist, so dass sie diese für die Würdigung des in Rede stehenden Vorhabens anwendet.

| 58. | Da Hersteller Modellvarianten mit bestimmten Ausrüstungsfunktionen anbieten, so dass die Kunden die Wahl zwischen der Pkw-Variante (passenger car vehicles — PCV) und dem leichten Nutzfahrzeug (light commercial vehicle — LCV) haben, und beide Ausführungen auf den Fertigungslinien der Hersteller produziert werden können, sind die Pkw-Modelle und die LCV-Modelle möglicherweise substituierbar. Deutschland hat bestätigt, dass auf den neuen Fertigungslinien auch LCV-Modelle der in Rede stehenden Segmentgruppen hergestellt werden können. Deshalb seien LCV den entsprechenden POLK-Segmenten A0, A und B zugeordnet worden. Da für die Kommission jedoch noch offen ist, ob es sich bei leichten Nutzfahrzeugen (LCV) um einen getrennten sachlich relevanten Markt handelt, ersucht sie die Mitgliedstaaten sowie Beteiligte auch zu dieser Frage um Stellungnahme. |
| --- | --- |

58.

Da Hersteller Modellvarianten mit bestimmten Ausrüstungsfunktionen anbieten, so dass die Kunden die Wahl zwischen der Pkw-Variante (passenger car vehicles — PCV) und dem leichten Nutzfahrzeug (light commercial vehicle — LCV) haben, und beide Ausführungen auf den Fertigungslinien der Hersteller produziert werden können, sind die Pkw-Modelle und die LCV-Modelle möglicherweise substituierbar. Deutschland hat bestätigt, dass auf den neuen Fertigungslinien auch LCV-Modelle der in Rede stehenden Segmentgruppen hergestellt werden können. Deshalb seien LCV den entsprechenden POLK-Segmenten A0, A und B zugeordnet worden. Da für die Kommission jedoch noch offen ist, ob es sich bei leichten Nutzfahrzeugen (LCV) um einen getrennten sachlich relevanten Markt handelt, ersucht sie die Mitgliedstaaten sowie Beteiligte auch zu dieser Frage um Stellungnahme.

Sachlich relevanter Markt als zusammengefasstes Segment aus den Segmenten A0 bis B

| 59. | Nach Auffassung Deutschlands sollte die Kommission aus den nachstehend aufgeführten Gründen ein zusammengefasstes Segment aus den POLK-Segmenten A0 bis B als sachlich relevanten Markt zugrunde legen. |
| --- | --- |

59.

Nach Auffassung Deutschlands sollte die Kommission aus den nachstehend aufgeführten Gründen ein zusammengefasstes Segment aus den POLK-Segmenten A0 bis B als sachlich relevanten Markt zugrunde legen.

| 60. | Deutschland macht geltend, dass zwischen benachbarten Segmenten ein gewisser Grad an Nachfragesubstitution bestehe. Da in dieser Logik nach Auffassung Deutschlands zwischen den Segmenten A0 und A und den Segmenten A und B eine Nachfragesubstitution besteht, sollte ein zusammengefasstes Segment, das die Segmente A0 bis B umfasst, den sachlich relevanten Markten bilden. Deutschland äußerte Zweifel daran, dass über diese Segmente hinaus noch eine Nachfragesubstitution besteht. |
| --- | --- |

60.

Deutschland macht geltend, dass zwischen benachbarten Segmenten ein gewisser Grad an Nachfragesubstitution bestehe. Da in dieser Logik nach Auffassung Deutschlands zwischen den Segmenten A0 und A und den Segmenten A und B eine Nachfragesubstitution besteht, sollte ein zusammengefasstes Segment, das die Segmente A0 bis B umfasst, den sachlich relevanten Markten bilden. Deutschland äußerte Zweifel daran, dass über diese Segmente hinaus noch eine Nachfragesubstitution besteht.

| 61. | Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass es angebotsseitig starke Substitutionsverhältnisse zwischen den Segmenten A0, A und B gebe, da der Zweck des neuen Investitionsvorhabens darin bestehe, bei der Fertigung von Fahrzeugen flexibler zwischen den Segmenten A0, A und B wechseln zu können. Aus diesem Grund sind Deutschland und der Beihilfeempfänger nicht bereit, den einzelnen Segmenten A0, A und B jeweils einen bestimmten Teil der Produktionskapazität zuzuordnen. |
| --- | --- |

61.

Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass es angebotsseitig starke Substitutionsverhältnisse zwischen den Segmenten A0, A und B gebe, da der Zweck des neuen Investitionsvorhabens darin bestehe, bei der Fertigung von Fahrzeugen flexibler zwischen den Segmenten A0, A und B wechseln zu können. Aus diesem Grund sind Deutschland und der Beihilfeempfänger nicht bereit, den einzelnen Segmenten A0, A und B jeweils einen bestimmten Teil der Produktionskapazität zuzuordnen.

| 62. | Bezugnehmend auf diese Argumente hält die Kommission fest, dass am Rande eines jeden Segments durchaus eine begrenzte Nachfragesubstitution bestehen kann. Dennoch dürfte es sich als schwierig erweisen, für Fahrzeuge, die am äußeren Ende der vorgeschlagenen Segmentbandbreite liegen, d. h. zwischen VW Polo (Segment A0) und AUDI A4 (Segment B), nachfragseitig Substitutionsverhältnisse geltend zu machen. |
| --- | --- |

62.

Bezugnehmend auf diese Argumente hält die Kommission fest, dass am Rande eines jeden Segments durchaus eine begrenzte Nachfragesubstitution bestehen kann. Dennoch dürfte es sich als schwierig erweisen, für Fahrzeuge, die am äußeren Ende der vorgeschlagenen Segmentbandbreite liegen, d. h. zwischen VW Polo (Segment A0) und AUDI A4 (Segment B), nachfragseitig Substitutionsverhältnisse geltend zu machen.

| 63. | In ihrer Beschlusspraxis zur Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes für Fahrzeuge hat die Kommission bislang nicht ausschließlich zusammengefasste Marktsegmente als sachlich relevanten Markt akzeptiert, sondern sich auch auf andere plausible alternative Marktabgrenzungen gestützt, bei denen zusätzlich zu den zusammengefassten Segmenten auch einzelne Pkw-Segmente (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten verfügbar sind) als plausible sachlich relevante Märkte berücksichtigt werden (16). Die Frage, ob ein zusammengefasstes Segment, das mehrere Segmente in sich vereint, als sachlich relevanter Markt betrachtet werden kann, ist unter anderem Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens in der Beihilfesache C31/2009 (17), bei der es um eine ungarische Regionalbeihilfe für ein Investitionsvorhaben der VW-Tochtergesellschaft AUDI Hungaria Motor Kft geht, und auch Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens zu einer polnischen Investitionsbeihilfe zugunsten von Fiat Powertrain Technologies (18). |
| --- | --- |

63.

In ihrer Beschlusspraxis zur Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes für Fahrzeuge hat die Kommission bislang nicht ausschließlich zusammengefasste Marktsegmente als sachlich relevanten Markt akzeptiert, sondern sich auch auf andere plausible alternative Marktabgrenzungen gestützt, bei denen zusätzlich zu den zusammengefassten Segmenten auch einzelne Pkw-Segmente (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten verfügbar sind) als plausible sachlich relevante Märkte berücksichtigt werden (16). Die Frage, ob ein zusammengefasstes Segment, das mehrere Segmente in sich vereint, als sachlich relevanter Markt betrachtet werden kann, ist unter anderem Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens in der Beihilfesache C31/2009 (17), bei der es um eine ungarische Regionalbeihilfe für ein Investitionsvorhaben der VW-Tochtergesellschaft AUDI Hungaria Motor Kft geht, und auch Gegenstand des förmlichen Prüfverfahrens zu einer polnischen Investitionsbeihilfe zugunsten von Fiat Powertrain Technologies (18).

| 64. | Aus diesen Gründen lässt die Kommission in der vorliegenden Sache die genaue Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes offen und berücksichtigt alle plausiblen Marktabgrenzungen (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten vorliegen). |
| --- | --- |

64.

Aus diesen Gründen lässt die Kommission in der vorliegenden Sache die genaue Abgrenzung des sachlich relevanten Marktes offen und berücksichtigt alle plausiblen Marktabgrenzungen (einschließlich der engsten Segmentierung, für die Daten vorliegen).

| 65. | Da der VW-Konzern Fahrzeuge der Segmente A und B (und möglicherweise A0) fertigen wird, sollten nach Auffassung der Kommission beim derzeitigen Sachstand all diese einzelnen Segmente sowie auch das zusammengefasste Segment (A0 bis B) alle als plausible sachlich relevante Märkte betrachtet werden. |
| --- | --- |

65.

Da der VW-Konzern Fahrzeuge der Segmente A und B (und möglicherweise A0) fertigen wird, sollten nach Auffassung der Kommission beim derzeitigen Sachstand all diese einzelnen Segmente sowie auch das zusammengefasste Segment (A0 bis B) alle als plausible sachlich relevante Märkte betrachtet werden.

Räumlich relevanter Markt

| 66. | Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien sind die Märkte zwecks Anwendung von Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien normalerweise auf Ebene des EWR abzugrenzen. |
| --- | --- |

66.

Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien sind die Märkte zwecks Anwendung von Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien normalerweise auf Ebene des EWR abzugrenzen.

| 67. | Nach Auffassung Deutschlands ist der räumlich relevante Markt für Fahrzeuge ein globaler Markt, da die großen, international tätigen Automobilhersteller in globalem Wettbewerb zueinander stehen. |
| --- | --- |

67.

Nach Auffassung Deutschlands ist der räumlich relevante Markt für Fahrzeuge ein globaler Markt, da die großen, international tätigen Automobilhersteller in globalem Wettbewerb zueinander stehen.

| 68. | Zudem seien die zehn größten OEM mit ihren globalen Distributionssystemen und Vertriebsstandorten weltweit vertreten. Der VW-Konzern verfügt über Produktionsstandorte und Absatzgebiete, die sich auf Europa, Nord- und Südamerika, Afrika und Asien verteilen. Die großen OEM konkurrieren auch konzernintern bei Standortentscheidungen, denn hinsichtlich ihrer Standortauswahl sind sie nicht regional beschränkt. |
| --- | --- |

68.

Zudem seien die zehn größten OEM mit ihren globalen Distributionssystemen und Vertriebsstandorten weltweit vertreten. Der VW-Konzern verfügt über Produktionsstandorte und Absatzgebiete, die sich auf Europa, Nord- und Südamerika, Afrika und Asien verteilen. Die großen OEM konkurrieren auch konzernintern bei Standortentscheidungen, denn hinsichtlich ihrer Standortauswahl sind sie nicht regional beschränkt.

| 69. | Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass bei sinkenden Transportkosten die Import- und Exportquoten kontinuierlich steigen. Jedes dritte in der EU produzierte Fahrzeug werde exportiert und jedes fünfte Fahrzeug sei importiert. Ferner nehme die Marktintegration auf globaler Ebene aufgrund von Zusammenschlüssen sowie der Gründung von Joint Ventures und anderer Formen der Kooperation weiter zu. |
| --- | --- |

69.

Des Weiteren macht Deutschland geltend, dass bei sinkenden Transportkosten die Import- und Exportquoten kontinuierlich steigen. Jedes dritte in der EU produzierte Fahrzeug werde exportiert und jedes fünfte Fahrzeug sei importiert. Ferner nehme die Marktintegration auf globaler Ebene aufgrund von Zusammenschlüssen sowie der Gründung von Joint Ventures und anderer Formen der Kooperation weiter zu.

| 70. | Zur Untermauerung des Arguments, dass es sich beim Automobilmarkt um einen globalen Markt handelt, übermittelte Deutschland Daten, aus denen hervorgeht, dass a) die durchschnittliche Exportquote für im EWR gefertigte Fahrzeuge der Segmente A und B zwischen 2004 und 2009 bei [10-20] % bzw. [20-30] % lag, b) die Exportquote für Fahrzeuge der Segmente A und B, die der VW-Konzern im EWR produziert hat und die für den Verkauf außerhalb des EWR bestimmt sind, im Zeitraum 2008-2015 zwischen [10-20] % und [20-30] % für das A-Segment und zwischen [10-20] % und [30-50] % für das B-Segment liegt, und c) für den Zeitraum 2013-2018 für die Modelle, die im Zwickauer Werk gefertigt werden sollen, eine Exportquote zwischen [10-20] % und [20-30] % (Segment A) bzw. zwischen [3-10] % und [4-10] % (Segment B) zu erwarten ist. |
| --- | --- |

70.

Zur Untermauerung des Arguments, dass es sich beim Automobilmarkt um einen globalen Markt handelt, übermittelte Deutschland Daten, aus denen hervorgeht, dass a) die durchschnittliche Exportquote für im EWR gefertigte Fahrzeuge der Segmente A und B zwischen 2004 und 2009 bei [10-20] % bzw. [20-30] % lag, b) die Exportquote für Fahrzeuge der Segmente A und B, die der VW-Konzern im EWR produziert hat und die für den Verkauf außerhalb des EWR bestimmt sind, im Zeitraum 2008-2015 zwischen [10-20] % und [20-30] % für das A-Segment und zwischen [10-20] % und [30-50] % für das B-Segment liegt, und c) für den Zeitraum 2013-2018 für die Modelle, die im Zwickauer Werk gefertigt werden sollen, eine Exportquote zwischen [10-20] % und [20-30] % (Segment A) bzw. zwischen [3-10] % und [4-10] % (Segment B) zu erwarten ist.

| 71. | Ferner macht Deutschland geltend, dass in dieser Sache für Segment B, der EWR-Markt und der nordamerikanische Markt zu einem räumlich relevanten Markt zusammengefasst werden sollte, in dem der Marktanteil des VW-Konzerns in jedem relevanten Jahr weniger als 25 % beträgt. Des Weiteren solle der Markt EWR/Nicht-EWR Europa als räumlich relevanter Markt für Segment A zugrunde gelegt werden, denn der Anteil des VW-Konzerns an diesem Markt liege jedes Jahr — wenn auch knapp — unter 25 %. |
| --- | --- |

71.

Ferner macht Deutschland geltend, dass in dieser Sache für Segment B, der EWR-Markt und der nordamerikanische Markt zu einem räumlich relevanten Markt zusammengefasst werden sollte, in dem der Marktanteil des VW-Konzerns in jedem relevanten Jahr weniger als 25 % beträgt. Des Weiteren solle der Markt EWR/Nicht-EWR Europa als räumlich relevanter Markt für Segment A zugrunde gelegt werden, denn der Anteil des VW-Konzerns an diesem Markt liege jedes Jahr — wenn auch knapp — unter 25 %.

| 72. | Nach Auffassung der Kommission ist bei Beschlüssen über staatliche Beihilfen für Produktionsanlagen, in denen die Auswirkungen der Beihilfen im Hinblick auf eine etwaige Verzerrungen des Wettbewerbs zwischen den Herstellern und eine etwaige Beeinträchtigung des Handels zwischen Mitgliedstaaten geprüft werden, die Marktlage auf Herstellungsebene ausschlaggebend. |
| --- | --- |

72.

Nach Auffassung der Kommission ist bei Beschlüssen über staatliche Beihilfen für Produktionsanlagen, in denen die Auswirkungen der Beihilfen im Hinblick auf eine etwaige Verzerrungen des Wettbewerbs zwischen den Herstellern und eine etwaige Beeinträchtigung des Handels zwischen Mitgliedstaaten geprüft werden, die Marktlage auf Herstellungsebene ausschlaggebend.

| 73. | Im Einklang mit jüngsten Beschlüssen über staatliche Beihilfen zugunsten der Automobilindustrie vertritt die Kommission die Auffassung, dass die Produktion in der Automobilbranche angebotsseitig zumindest EWR-weit erfolgt. |
| --- | --- |

73.

Im Einklang mit jüngsten Beschlüssen über staatliche Beihilfen zugunsten der Automobilindustrie vertritt die Kommission die Auffassung, dass die Produktion in der Automobilbranche angebotsseitig zumindest EWR-weit erfolgt.

| 74. | Nachfrageseitig, d. h. vor allem auf Einzelhandelsebene, haben sich die Wettbewerbsbedingungen in der EU erheblich verbessert (insbesondere hinsichtlich der technischen Handelshemmnisse und Vertriebssysteme), auch wenn Preisunterschiede und unterschiedliche Besteuerungssysteme weiterhin hemmend wirken; auch die Marktdurchdringung der größten Wettbewerber schwankt noch je nach Mitgliedstaat und insbesondere je nach Kontinent. |
| --- | --- |

74.

Nachfrageseitig, d. h. vor allem auf Einzelhandelsebene, haben sich die Wettbewerbsbedingungen in der EU erheblich verbessert (insbesondere hinsichtlich der technischen Handelshemmnisse und Vertriebssysteme), auch wenn Preisunterschiede und unterschiedliche Besteuerungssysteme weiterhin hemmend wirken; auch die Marktdurchdringung der größten Wettbewerber schwankt noch je nach Mitgliedstaat und insbesondere je nach Kontinent.

| 75. | Aus den vorstehenden Gründen und für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung der vorliegenden Beihilfesache ist nach Auffassung der Kommission für die betreffenden Produkte mindestens der EWR als räumlich relevanter Markt zugrunde zu legen. Die Kommission kann allerdings auf der Grundlage der von Deutschland vorgebrachten Argumente nicht zweifelsfrei ausschließen, dass sich der räumlich relevante Markt in der Automobilbranche für die Segmente, für die die Investition bestimmt ist, auf den EWR-Markt beschränkt. Sie stellt insbesondere in Frage, dass der räumlich relevante Markt für die drei betreffenden Segmente ein globaler Markt ist, dass für Segment A der EWR-Markt und der Nicht-EWR-Markt Europa zusammen den räumlich relevanten Markt bilden und dass für Segment B der EWR und Nordamerika zusammen als räumlich relevanter Markt zugrunde gelegt werden kann. |
| --- | --- |

75.

Aus den vorstehenden Gründen und für die Zwecke der wettbewerbsrechtlichen Prüfung der vorliegenden Beihilfesache ist nach Auffassung der Kommission für die betreffenden Produkte mindestens der EWR als räumlich relevanter Markt zugrunde zu legen. Die Kommission kann allerdings auf der Grundlage der von Deutschland vorgebrachten Argumente nicht zweifelsfrei ausschließen, dass sich der räumlich relevante Markt in der Automobilbranche für die Segmente, für die die Investition bestimmt ist, auf den EWR-Markt beschränkt. Sie stellt insbesondere in Frage, dass der räumlich relevante Markt für die drei betreffenden Segmente ein globaler Markt ist, dass für Segment A der EWR-Markt und der Nicht-EWR-Markt Europa zusammen den räumlich relevanten Markt bilden und dass für Segment B der EWR und Nordamerika zusammen als räumlich relevanter Markt zugrunde gelegt werden kann.

| 76. | Die Kommission weist darauf hin, dass derzeit in zwei anhängigen förmlichen Prüfverfahren (siehe Erwägungsgrund 63) die Frage behandelt wird, ob in Beihilfesachen, die die Automobilbranche betreffen, der räumlich relevante Markt über den EWR-Markt hinausgeht. |
| --- | --- |

76.

Die Kommission weist darauf hin, dass derzeit in zwei anhängigen förmlichen Prüfverfahren (siehe Erwägungsgrund 63) die Frage behandelt wird, ob in Beihilfesachen, die die Automobilbranche betreffen, der räumlich relevante Markt über den EWR-Markt hinausgeht.

| 77. | Für die Zwecke dieser vorläufigen Prüfung wird noch keine Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes vorgenommen; die nach Punkt 68 Buchstabe a erforderliche Berechnung der Marktanteile in den betreffenden Kfz-Segmenten erfolgt auf globaler Ebene und auf Ebene des EWR sowie für Segment B auch auf Ebene des zusammengefassten EWR/Nordamerika-Markts bzw. für Segment A auf Ebene des EWR-Markts und des Nicht-EWR-Markts Europa insgesamt. |
| --- | --- |

77.

Für die Zwecke dieser vorläufigen Prüfung wird noch keine Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes vorgenommen; die nach Punkt 68 Buchstabe a erforderliche Berechnung der Marktanteile in den betreffenden Kfz-Segmenten erfolgt auf globaler Ebene und auf Ebene des EWR sowie für Segment B auch auf Ebene des zusammengefassten EWR/Nordamerika-Markts bzw. für Segment A auf Ebene des EWR-Markts und des Nicht-EWR-Markts Europa insgesamt.

Marktanteile

| 78. | Um ein Investitionsvorhaben nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien zu prüfen, muss die Kommission prüfen, ob der Marktanteil des Beihilfeempfängers vor oder nach Abschluss der Investition 25 % übersteigt. |
| --- | --- |

78.

Um ein Investitionsvorhaben nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien zu prüfen, muss die Kommission prüfen, ob der Marktanteil des Beihilfeempfängers vor oder nach Abschluss der Investition 25 % übersteigt.

| 79. | Der Marktanteil des Beihilfeempfängers wird auf Konzernebene und bezogen auf den sachlich und den räumlich relevanten Markt ermittelt. Da mit dem Investitionsvorhaben 2009 begonnen wurde und die volle Produktionskapazität 2014 erreicht sein soll, prüft die Kommission den Marktanteil des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns (einschließlich aller Marken des jeweiligen Konzerns) auf den relevanten Märkten zwischen 2008 und 2015. |
| --- | --- |

79.

Der Marktanteil des Beihilfeempfängers wird auf Konzernebene und bezogen auf den sachlich und den räumlich relevanten Markt ermittelt. Da mit dem Investitionsvorhaben 2009 begonnen wurde und die volle Produktionskapazität 2014 erreicht sein soll, prüft die Kommission den Marktanteil des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns (einschließlich aller Marken des jeweiligen Konzerns) auf den relevanten Märkten zwischen 2008 und 2015.

| 80. | Da die Produktionskosten und Preise je nach Pkw erheblich schwanken und verlässliche Preisschätzungen kaum verfügbar sind, werden zur Abgrenzung von Märkten und Marktentwicklungen in diesem Sektor gemeinhin Umsatzdaten herangezogen. Deutschland hat folgende Angaben zu den Marktanteilen vorgelegt:

  Tabelle III


  Marktanteile des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns in den einzelnen Pkw-Segmenten














  1. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Segment A0 |
| EWR | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Segment A |
| EWR | [< 25] % | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| EWR/Nicht-EWR Europa | [< 25] % | [> 25]% | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Segment B |
| EWR | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% | [> 25]% |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| EWR- Nordamerika | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Segment A0 bis B |
| EWR | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Weltmarkt | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % | [< 25] % |
| Quelle: POLK 05/2011; Weltmarkt-Daten: 9/2010 |

80.

Da die Produktionskosten und Preise je nach Pkw erheblich schwanken und verlässliche Preisschätzungen kaum verfügbar sind, werden zur Abgrenzung von Märkten und Marktentwicklungen in diesem Sektor gemeinhin Umsatzdaten herangezogen. Deutschland hat folgende Angaben zu den Marktanteilen vorgelegt:

Tabelle III

Marktanteile des VW-Konzerns/VW-PO-Konzerns in den einzelnen Pkw-Segmenten

1.

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Segment A0

EWR

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Segment A

EWR

[< 25] %

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

EWR/Nicht-EWR Europa

[< 25] %

[> 25]%

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Segment B

EWR

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

[> 25]%

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

EWR- Nordamerika

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Segment A0 bis B

EWR

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Weltmarkt

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

[< 25] %

Quelle: POLK 05/2011; Weltmarkt-Daten: 9/2010

| 81. | Aus diesen Angaben geht hervor, dass die Marktanteile in den Segmenten A und B im EWR 2015 den Schwellenwert von 25 % übersteigen werden. Im Segment B wird der Schwellenwert von 25 % bereits 2008 überschritten. Da der Beihilfeempfänger für mehr als 25 % des Verkaufs des betreffenden Produkts auf zwei plausiblen Märkten verantwortlich zu sein scheint, ist der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien beim derzeitigen Sachstand überschritten.
  Produktionskapazität |
| --- | --- |

81.

Aus diesen Angaben geht hervor, dass die Marktanteile in den Segmenten A und B im EWR 2015 den Schwellenwert von 25 % übersteigen werden. Im Segment B wird der Schwellenwert von 25 % bereits 2008 überschritten. Da der Beihilfeempfänger für mehr als 25 % des Verkaufs des betreffenden Produkts auf zwei plausiblen Märkten verantwortlich zu sein scheint, ist der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien beim derzeitigen Sachstand überschritten.

Produktionskapazität

| 82. | Die Kommission muss ferner prüfen, ob das Investitionsvorhaben mit Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien vereinbar ist. So ist zu prüfen, ob die durch das Investitionsvorhaben geschaffene Kapazität, die anhand von Daten über den sichtbaren Verbrauch des betroffenen Produkts berechnet wurde, mehr als 5 % des Marktvolumens beträgt und ob in diesem Fall die in den fünf Jahren vor der Investition verzeichneten mittleren Jahreszuwachsraten des sichtbaren Verbrauchs im selben Zeitraum über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im EWR lagen. |
| --- | --- |

82.

Die Kommission muss ferner prüfen, ob das Investitionsvorhaben mit Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien vereinbar ist. So ist zu prüfen, ob die durch das Investitionsvorhaben geschaffene Kapazität, die anhand von Daten über den sichtbaren Verbrauch des betroffenen Produkts berechnet wurde, mehr als 5 % des Marktvolumens beträgt und ob in diesem Fall die in den fünf Jahren vor der Investition verzeichneten mittleren Jahreszuwachsraten des sichtbaren Verbrauchs im selben Zeitraum über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im EWR lagen.

| 83. | Deutschland macht geltend, dass zur Bestimmung der sich aus dem geförderten Vorhaben ergebenden Kapazitätserhöhung ausschließlich die Nettokapazitätserhöhung zu berücksichtigen sei. |
| --- | --- |

83.

Deutschland macht geltend, dass zur Bestimmung der sich aus dem geförderten Vorhaben ergebenden Kapazitätserhöhung ausschließlich die Nettokapazitätserhöhung zu berücksichtigen sei.

| 84. | Wie aus Tabelle I hervorgeht, beträgt die Nettokapazitätserhöhung (technische Maximalkapazität) für das Segment A0 [...] Fahrzeuge pro Tag, für das Segment A [...] Fahrzeuge pro Tag und für das Segment B [...] Fahrzeuge pro Tag. Nachstehende Tabelle stellt diese Nettoerhöhung im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % bezüglich der Nettokapazitätserhöhung ist für das Segment A0 mit [...] % erkennbar überschritten. Deutschland hat eine Zusage des Beihilfeempfängers vorgelegt, der zufolge die Produktion des Beihilfeempfängers auf ein die technischen Möglichkeiten unterschreitendes Volumen beschränkt und [...] Fahrzeuge pro Tag nicht übersteigen wird. Das entspricht [...] % des sichtbaren Verbrauchs im EWR für Fahrzeuge des Segments A0. (Eine vergleichbare Zusage wurde auch für die maximale Produktionsmenge in den Segmenten A und B vorgelegt; nähere Angaben dazu in runden Klammern.)

  Tabelle IV


  Zusätzliche lokale Nettokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008













  Segment | Kapazität pro Tag vor der Investition | Technische Maximalkapazität pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Kapazitätserhöhung pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Anzahl Arbeitstage | Technische Höchstkapazität pro Jahr
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008) | Kapazitätserhöhung
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A0 | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 4 588 499 | [> 5]% ([< 5]%) |
| A | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 6 026 726 | [< 5] % ([< 5] %) |
| B | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 2 841 047 | [< 5] % ([< 5] %) |

84.

Wie aus Tabelle I hervorgeht, beträgt die Nettokapazitätserhöhung (technische Maximalkapazität) für das Segment A0 [...] Fahrzeuge pro Tag, für das Segment A [...] Fahrzeuge pro Tag und für das Segment B [...] Fahrzeuge pro Tag. Nachstehende Tabelle stellt diese Nettoerhöhung im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % bezüglich der Nettokapazitätserhöhung ist für das Segment A0 mit [...] % erkennbar überschritten. Deutschland hat eine Zusage des Beihilfeempfängers vorgelegt, der zufolge die Produktion des Beihilfeempfängers auf ein die technischen Möglichkeiten unterschreitendes Volumen beschränkt und [...] Fahrzeuge pro Tag nicht übersteigen wird. Das entspricht [...] % des sichtbaren Verbrauchs im EWR für Fahrzeuge des Segments A0. (Eine vergleichbare Zusage wurde auch für die maximale Produktionsmenge in den Segmenten A und B vorgelegt; nähere Angaben dazu in runden Klammern.)

Tabelle IV

Zusätzliche lokale Nettokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008

Segment

Kapazität pro Tag vor der Investition

Technische Maximalkapazität pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Kapazitätserhöhung pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Anzahl Arbeitstage

Technische Höchstkapazität pro Jahr

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008)

Kapazitätserhöhung

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

A0

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

4 588 499

[> 5]% ([< 5]%)

A

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

6 026 726

[< 5] % ([< 5] %)

B

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

2 841 047

[< 5] % ([< 5] %)

| 85. | Beim derzeitigen Sachstand ist die Kommission jedoch nicht überzeugt, dass zur Anwendung des Kriteriums nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien die Nettokapazitätserhöhung statt der Bruttokapazitätserhöhung heranzuziehen ist. Zweck des Kriteriums ist die Bestimmung der Fälle, in denen eine eingehende Prüfung erforderlich ist, nicht jedoch die Vorwegnahme eines Ergebnisses zur Vereinbarkeit einer Beihilfe. Der Beihilfegesamtbetrag wird auf der Grundlage der Gesamtinvestitionskosten und nicht des für eine Kapazitätserhöhung erforderlichen Anteils der förderfähigen Kosten berechnet. |
| --- | --- |

85.

Beim derzeitigen Sachstand ist die Kommission jedoch nicht überzeugt, dass zur Anwendung des Kriteriums nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien die Nettokapazitätserhöhung statt der Bruttokapazitätserhöhung heranzuziehen ist. Zweck des Kriteriums ist die Bestimmung der Fälle, in denen eine eingehende Prüfung erforderlich ist, nicht jedoch die Vorwegnahme eines Ergebnisses zur Vereinbarkeit einer Beihilfe. Der Beihilfegesamtbetrag wird auf der Grundlage der Gesamtinvestitionskosten und nicht des für eine Kapazitätserhöhung erforderlichen Anteils der förderfähigen Kosten berechnet.

| 86. | Tabelle V stellt die Nettokapazitätserhöhung in der in Rede stehenden Sache im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % wird auch in den Segmenten A und B erkennbar überschritten.

  Tabelle V


  Geschaffene Bruttokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008













  Segment | Kapazität pro Tag vor der Investition | Technische Maximalkapazität pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Kapazitätserhöhung pro Tag
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Anzahl Arbeitstage | Technische Höchstkapazität pro Jahr
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) | Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008) | Kapazitätserhöhung
  (Zusage bezügl. Höchstmenge) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A0 | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 4 588 499 | [> 5]% ([< 5] %) |
| A | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 6 026 726 | [> 5]% ([> 5] %) |
| B | [...] | [...] ([...]) | [...] ([...]) | 230 | [...] ([...]) | 2 841 047 | [> 5]% ([> 5] %) |

86.

Tabelle V stellt die Nettokapazitätserhöhung in der in Rede stehenden Sache im Verhältnis zum sichtbaren Verbrauch im EWR im Jahr vor der Investition (2008) dar. Der nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien geltende Schwellenwert von 5 % wird auch in den Segmenten A und B erkennbar überschritten.

Tabelle V

Geschaffene Bruttokapazität in % der auf dem Pkw-Markt produzierten Gesamtmenge in den relevanten Segmenten im Jahr 2008

Segment

Kapazität pro Tag vor der Investition

Technische Maximalkapazität pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Kapazitätserhöhung pro Tag

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Anzahl Arbeitstage

Technische Höchstkapazität pro Jahr

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

Sichtbarer Verbrauch im EWR (2008)

Kapazitätserhöhung

(Zusage bezügl. Höchstmenge)

A0

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

4 588 499

[> 5]% ([< 5] %)

A

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

6 026 726

[> 5]% ([> 5] %)

B

[...]

[...] ([...])

[...] ([...])

230

[...] ([...])

2 841 047

[> 5]% ([> 5] %)

| 87. | Ohne ihrem Ergebnis zur Verwendung der Netto- oder der Bruttokapazitätserhöhung im Rahmen des förmlichen Prüfverfahrens vorzugreifen, kann die Kommission beim derzeitigen Verfahrensstand nicht ausschließen, dass der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien überschritten ist. |
| --- | --- |

87.

Ohne ihrem Ergebnis zur Verwendung der Netto- oder der Bruttokapazitätserhöhung im Rahmen des förmlichen Prüfverfahrens vorzugreifen, kann die Kommission beim derzeitigen Verfahrensstand nicht ausschließen, dass der Schwellenwert nach Punkt 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien überschritten ist.

| 88. | Daher muss die Kommission anhand der mittleren Jahreszuwachsraten (Compound Annual Growth Rate — CAGR) des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts feststellen, ob sich der Markt im EWR unterdurchschnittlich entwickelt. Deutschland hat hierzu folgende Angaben gemacht:








  EWR | 2008 | 2003 | CAGR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A0 | 4 588 499 | 4 912 580 | –1,36 % |
| A | 6 026 726 | 5 841 504 | 0,63 % |
| B | 2 841 047 | 3 459 067 | –3,86 % |
| A0 bis B | 13 456 272 | 14 213 151 | –1,09 % |
| Quelle: POLK 05/2011 |

88.

Daher muss die Kommission anhand der mittleren Jahreszuwachsraten (Compound Annual Growth Rate — CAGR) des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts feststellen, ob sich der Markt im EWR unterdurchschnittlich entwickelt. Deutschland hat hierzu folgende Angaben gemacht:

EWR

2008

2003

CAGR

A0

4 588 499

4 912 580

–1,36 %

A

6 026 726

5 841 504

0,63 %

B

2 841 047

3 459 067

–3,86 %

A0 bis B

13 456 272

14 213 151

–1,09 %

Quelle: POLK 05/2011

| 89. | Wie zu erkennen ist, lag die mittlere Jahreszuwachsrate in jedem Segment unter der mittleren Jahreszuwachsrate des BIP im EWR im selben Zeitraum (d. h. unter 2,23 %). |
| --- | --- |

89.

Wie zu erkennen ist, lag die mittlere Jahreszuwachsrate in jedem Segment unter der mittleren Jahreszuwachsrate des BIP im EWR im selben Zeitraum (d. h. unter 2,23 %).

| 90. | Folglich kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht ausschließen, dass das Investitionsvorhaben in einem Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung zu einer über 5 % des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts hinausgehenden Kapazitätserhöhung führen wird. |
| --- | --- |

90.

Folglich kann die Kommission beim derzeitigen Sachstand nicht ausschließen, dass das Investitionsvorhaben in einem Markt mit unterdurchschnittlicher Entwicklung zu einer über 5 % des sichtbaren Verbrauchs des betreffenden Produkts hinausgehenden Kapazitätserhöhung führen wird.

4.   WETTBEWERBSRECHTLICHE BEDENKEN UND GRÜNDE FÜR DIE ERÖFFNUNG DES VERFAHRENS

| 91. | Aus vorstehend dargelegten Gründen zweifelt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung daran, dass die angemeldete Beihilfe die in Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien genannten Schwellenwerte einhält. |
| --- | --- |

91.

Aus vorstehend dargelegten Gründen zweifelt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung daran, dass die angemeldete Beihilfe die in Punkt 68 der Regionalbeihilfeleitlinien genannten Schwellenwerte einhält.

| 92. | Die Kommission stimmt in folgenden Punkten nicht mit Deutschland überein:






  a) | Abgrenzung des sachlich relevanten Markts für die in Rede stehenden Pkw-Modelle: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass anstelle der einzelnen Pkw-Segmente A0, A und B (POLK-Segmentierung) die vorgeschlagene Segmentgruppe als sachlich relevanter Markt angesehen werden kann. |
| --- | --- | --- |

92.

Die Kommission stimmt in folgenden Punkten nicht mit Deutschland überein:

a)

Abgrenzung des sachlich relevanten Markts für die in Rede stehenden Pkw-Modelle: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass anstelle der einzelnen Pkw-Segmente A0, A und B (POLK-Segmentierung) die vorgeschlagene Segmentgruppe als sachlich relevanter Markt angesehen werden kann.

| b) | Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass der räumliche Markt im Fahrzeugsegment allgemein und in den in Rede stehenden Segmenten größer als der EWR-Markt ist. |
| --- | --- |

b)

Abgrenzung des räumlich relevanten Marktes: Beim derzeitigen Sachstand zweifelt die Kommission daran, dass der räumliche Markt im Fahrzeugsegment allgemein und in den in Rede stehenden Segmenten größer als der EWR-Markt ist.

| 93. | Ferner bleibt für die Kommission offen, ob leichte Nutzfahrzeuge (LCV) demselben sachlichen Markt/Produktmarkt angehören wie Pkw (PCV) (19). |
| --- | --- |

93.

Ferner bleibt für die Kommission offen, ob leichte Nutzfahrzeuge (LCV) demselben sachlichen Markt/Produktmarkt angehören wie Pkw (PCV) (19).

| 94. | Angesichts der Tatsache, dass die betreffenden Märkte sich unterdurchschnittlich entwickeln und in relativen bzw. absoluten Zahlen schrumpfen, erinnert die Kommission an dieser Stelle nochmals an die bereits zum Ausdruck gebrachten Zweifel, dass die durch das Investitionsvorhaben geschaffene und durch Daten über den sichtbaren Verbrauch belegte Kapazitätserhöhung nicht 5 % des Marktvolumens vor der Investition übersteigt. Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien obliegt die Beweislast dafür, dass die unter Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten sind, dem Mitgliedstaat. |
| --- | --- |

94.

Angesichts der Tatsache, dass die betreffenden Märkte sich unterdurchschnittlich entwickeln und in relativen bzw. absoluten Zahlen schrumpfen, erinnert die Kommission an dieser Stelle nochmals an die bereits zum Ausdruck gebrachten Zweifel, dass die durch das Investitionsvorhaben geschaffene und durch Daten über den sichtbaren Verbrauch belegte Kapazitätserhöhung nicht 5 % des Marktvolumens vor der Investition übersteigt. Nach Punkt 70 der Regionalbeihilfeleitlinien obliegt die Beweislast dafür, dass die unter Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten sind, dem Mitgliedstaat.

| 95. | Des Weitern fragt sich die Kommission, ob ein am selben Produktionsstandort parallel laufendes gefördertes Investitionsvorhaben, in dessen Rahmen Pressteile hergestellt werden, die auch in den in Rede stehenden Fahrzeugen zum Einsatz kommen sollen, nicht zusammen mit dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben eine Einzelinvestition bildet. |
| --- | --- |

95.

Des Weitern fragt sich die Kommission, ob ein am selben Produktionsstandort parallel laufendes gefördertes Investitionsvorhaben, in dessen Rahmen Pressteile hergestellt werden, die auch in den in Rede stehenden Fahrzeugen zum Einsatz kommen sollen, nicht zusammen mit dem in Rede stehenden Investitionsvorhaben eine Einzelinvestition bildet.

| 96. | Folglich ist die Kommission verpflichtet, alle erforderlichen Konsultationen durchzuführen und daher das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV zu eröffnen. Beteiligte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, erhalten auf diese Weise Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird in ihrem abschließenden Beschluss sowohl die Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch die von Beteiligten übermittelten Informationen berücksichtigen. |
| --- | --- |

96.

Folglich ist die Kommission verpflichtet, alle erforderlichen Konsultationen durchzuführen und daher das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV zu eröffnen. Beteiligte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, erhalten auf diese Weise Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird in ihrem abschließenden Beschluss sowohl die Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch die von Beteiligten übermittelten Informationen berücksichtigen.

| 97. | Sollte es der Kommission anhand der Stellungnahmen, die zur Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens eingehen, nicht möglich sein, zweifelsfrei festzustellen, dass die in Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten werden, wird sie eine eingehende Prüfung des Investitionsvorhabens auf der Grundlage der Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben durchführen (20). |
| --- | --- |

97.

Sollte es der Kommission anhand der Stellungnahmen, die zur Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens eingehen, nicht möglich sein, zweifelsfrei festzustellen, dass die in Punkt 68 Buchstaben a und b genannten Schwellenwerte nicht überschritten werden, wird sie eine eingehende Prüfung des Investitionsvorhabens auf der Grundlage der Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben durchführen (20).

| 98. | Der Mitgliedstaat und die Beteiligten werden aufgefordert, in ihren Stellungnahmen zum Eröffnungsbeschluss alle Angaben zu übermitteln, die für eine eingehende Prüfung erforderlich sind, und, wie in der Mitteilung beschrieben, alle geeigneten Informationen und Unterlagen vorzulegen. |
| --- | --- |

98.

Der Mitgliedstaat und die Beteiligten werden aufgefordert, in ihren Stellungnahmen zum Eröffnungsbeschluss alle Angaben zu übermitteln, die für eine eingehende Prüfung erforderlich sind, und, wie in der Mitteilung beschrieben, alle geeigneten Informationen und Unterlagen vorzulegen.

| 99. | Auf der Grundlage der zu den genannten Aspekten übermittelten Informationen wird die Kommission die positiven und negativen Auswirkungen der Beihilfe abwägen, indem sie die Auswirkungen insgesamt in einer Weise prüft, die den Abschluss des förmlichen Prüfverfahrens erlaubt. |
| --- | --- |

99.

Auf der Grundlage der zu den genannten Aspekten übermittelten Informationen wird die Kommission die positiven und negativen Auswirkungen der Beihilfe abwägen, indem sie die Auswirkungen insgesamt in einer Weise prüft, die den Abschluss des förmlichen Prüfverfahrens erlaubt.

5.   BESCHLUSS

| 100. | Aus vorstehenden Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

100.

Aus vorstehenden Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 101. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind. |
| --- | --- |

101.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind.

| 102. | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

102.

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

1

(2)  Comunicarea Comisiei privind criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții, JO C 223, 16.9.2009, p. 3.

2

(3)  Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung (ABl. C 54 vom 4.3.2006, S. 13).

3

(4)  Siehe Entscheidung der Kommission vom 8. November 2006 in der Beihilfesache N 459/06 — Nationale Fördergebietskarte für Deutschland 2007-2013 (ABl. C 295 vom 5.12.2006, S. 6).

4

(5)  Die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH ist Eigentümerin von Immobilien, die im Rahmen von Leasing-Verträgen von der Volkswagen Sachsen GmbH genutzt werden. Begünstigte der Investition in unbewegliches Vermögen (Grundstücke, Immobilien) ist die Volkswagen Sachsen Immobilienverwaltungs GmbH.

5

(6)  Geschäftsgeheimnis.

6

(7)  POLK gehört, wie Global Insight, zu den wichtigsten Informationsdiensten für Analysen des Fahrzeugmarktes.

7

(8)  Bei 230 Arbeitstagen/Jahr liegt die Jahreskapazität bei [...] x 230.

8

(9)  In diesem Beschluss beruht die Berechnung der Gegenwartswerte auf einem Basissatz von 1,45 % (anwendbar am Datum der Anmeldung), dem 100 Basispunkte hinzuzurechnen sind (Mitteilung der Kommission über die Änderung der Methode zur Festsetzung der Referenz- und Abzinsungssätze, ABl. C 14 vom 19.1.2008, S. 6).

9

(10)  Vgl. Fußnote 4.

10

(11)  Kurzbeschreibungen des Investitionszulagengesetzes 2007 und des Investitionszulagengesetzes 2010 wurden unter Aktenzeichen XR 6/07 (ABl. C 41 vom 24.2.2007, S. 9) bzw. X 167/08 (ABl. C 280 vom 20.11.2009, S. 5) bei der Kommission registriert.

11

(12)  Die Kurzbeschreibung des 36. Rahmenplans der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ wurde unter Aktenzeichen XR 31/07 (ABl. C 102 vom 5.5.2007, S. 11) bei der Kommission registriert.

12

(13)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

13

(14)  Das Werk Zwickau konkurriert mit anderen VW-Werken um eine weitere Investition in Höhe von [...] Mio. EUR für das [...], die gesondert angemeldet werden wird, sofern der Schwellenwert, ab dem eine Anmeldung erforderlich ist, erreicht wird.

14

(15)  34.10.12.00, 34.10.13.00, 34.30.11.00 und 34.30.12.00.

15

(16)  Entscheidung vom 29.4.2009 in der Beihilfesache N 635/08 — Italien — Großes Investitionsvorhaben — Fiat Sizilien (ABl. C 219 vom 12.9.2009, S. 3); dort heißt es in Erwägungsgrund 76, dass zusätzlich zu zusammengefassten Segmenten auch das einzelne Segment, dem das in Rede stehende Modell zugeordnet wird, als möglicher sachlich relevanter Markt berücksichtigt werden sollte. Siehe auch C 31/09 (ex N 113/09) — Ungarn — Großes Investitionsvorhaben — Beihilfe für Audi Hungaria Motor Kft; dort wird in Erwäghungsgrund 84 ebenfalls darauf hingewiesen, dass jedes der Segmente von A00 bis E einen plausiblen sachlich relevanten Markt bildet; in diesem Beschluss werden die Marktanteile für jedes einzelne Segment untersucht. Siehe auch die Entscheidung der Kommission vom 17.6.2009 in der Beihilfesache N 473/08 Ford España (ABl. C 19 vom 26.1.2010, S. 5) und in der Beihilfesache N 767/07 Ford Craoiva (ABl. C 238 vom 17.9.2008, S. 4).

16

(17)  SA.27913 — Staatliche Beihilfe C 31/09 — Ungarn — Großes Investitionsvorhaben — Beihilfe für Audi Hungaria Motor Kft.; Entscheidung vom 28.10.2009 (K(2009) 8131) in der Beihilfesache C 31/09 (ABl. C 64 vom 16.3.2010, S. 15); Beschluss zur Ausweitung des Verfahrens vom 6. Juli 2010 (K(2010) 4474 in der Beihilfesache C 31/09 (ABl. C 243 vom 10.9.2010, S. 4).

17

(18)  SA30340 — C/11 (ex. N 38/10) — Großes Investitionsvorhaben — Fiat Powertrain Technologies Poland, Beschluss vom 9.2.2011 (ABl. C 151 vom 21.5.2011, S. 5).

18

(19)  Siehe Erwägungsgrund (58).

19

(20)  Mitteilung der Kommission betreffend die Kriterien für die eingehende Prüfung staatlicher Beihilfen mit regionaler Zielsetzung zur Förderung großer Investitionsvorhaben (ABl. C 223 vom 16.9.2009, S. 3).

20

---

| 10.12.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/29

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 361/10

| 1. | La data de 5 decembrie 2011, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 (1), o notificare a unui proiect de concentrare prin care întreprinderile Power Kerstel Limited („Kerstel”, Anglia/Țara Galilor), o filială deținută în totalitate de Itochu Corporation („Itochu”, Japonia), Tessenderlo Chemie N.V. („TC”, Belgia) și Siemens Project Ventures GmbH („SPV”, Germania), o filială a Siemens AG („Siemens”, Germania), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii T-Power N.V. („T-Power”, Belgia), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 5 decembrie 2011, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 (1), o notificare a unui proiect de concentrare prin care întreprinderile Power Kerstel Limited („Kerstel”, Anglia/Țara Galilor), o filială deținută în totalitate de Itochu Corporation („Itochu”, Japonia), Tessenderlo Chemie N.V. („TC”, Belgia) și Siemens Project Ventures GmbH („SPV”, Germania), o filială a Siemens AG („Siemens”, Germania), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii T-Power N.V. („T-Power”, Belgia), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Itochu/Kerstel: societate holding pentru societăți care își desfășoară activitatea într-o gamă largă de sectoare industriale, inclusiv proiecte energetice; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Itochu/Kerstel: societate holding pentru societăți care își desfășoară activitatea într-o gamă largă de sectoare industriale, inclusiv proiecte energetice;

| — | în cazul întreprinderii TC: fabricarea de produse speciale; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii TC: fabricarea de produse speciale;

| — | în cazul întreprinderii Siemens/SPV: investiții în proiecte majore de infrastructură, inclusiv producția de echipamente pentru sectorul energiei electrice și dezvoltarea acestor proiecte; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Siemens/SPV: investiții în proiecte majore de infrastructură, inclusiv producția de echipamente pentru sectorul energiei electrice și dezvoltarea acestor proiecte;

| — | în cazul întreprinderii T-Power: producția și vânzarea en gros de energie electrică în Belgia. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii T-Power: producția și vânzarea en gros de energie electrică în Belgia.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6414 – Itochu/Tessenderlo Chemie/Siemens Project Ventures/T-Power JV, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---